# Euroopan unionin L 51I/2019

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 051I |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 62. vuosikerta22. helmikuu 2019 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 051I

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

62. vuosikerta22. helmikuu 2019

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2019/316, annettu 21 päivänä helmikuuta 2019, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla annetun asetuksen (EU) N:o 1408/2013 muuttamisesta | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2019/316, annettu 21 päivänä helmikuuta 2019, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla annetun asetuksen (EU) N:o 1408/2013 muuttamisesta

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 22.2.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | LI 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

LI 51/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2019/316,

annettu 21 päivänä helmikuuta 2019,

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla annetun asetuksen (EU) N:o 1408/2013 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1588 (1),

on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen (2),

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 107 artiklan 1 kohdan perusteet täyttävä julkinen rahoitus on valtiontukea, ja siitä on perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan ilmoitettava komissiolle. Perussopimuksen 109 artiklan mukaisesti neuvosto voi kuitenkin määrittää tukimuodot, jotka vapautetaan tästä ilmoitusvaatimuksesta. Perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio voi antaa tällaisia valtiontukimuotoja koskevia asetuksia. Neuvosto päätti asetuksen (EU) 2015/1588 nojalla ja perussopimuksen 109 artiklan mukaisesti, että vähämerkityksinen tuki voisi olla yksi tällainen tukimuoto. Tämän perusteella vähämerkityksisen tuen, joka on yhdelle yritykselle tietyn ajanjakson aikana myönnettyä tukea, joka ei ylitä tiettyä määrää, ei katsota täyttävän kaikkia perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteita, minkä vuoksi siihen ei sovelleta ilmoitusmenettelyä. Jäsenvaltioita olisi kuitenkin muistutettava, ettei vähämerkityksinen tuki saa olla EU:n oikeuden vastainen, vaikkei kyseessä olekaan valtiontuki. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 107 artiklan 1 kohdan perusteet täyttävä julkinen rahoitus on valtiontukea, ja siitä on perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan ilmoitettava komissiolle. Perussopimuksen 109 artiklan mukaisesti neuvosto voi kuitenkin määrittää tukimuodot, jotka vapautetaan tästä ilmoitusvaatimuksesta. Perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio voi antaa tällaisia valtiontukimuotoja koskevia asetuksia. Neuvosto päätti asetuksen (EU) 2015/1588 nojalla ja perussopimuksen 109 artiklan mukaisesti, että vähämerkityksinen tuki voisi olla yksi tällainen tukimuoto. Tämän perusteella vähämerkityksisen tuen, joka on yhdelle yritykselle tietyn ajanjakson aikana myönnettyä tukea, joka ei ylitä tiettyä määrää, ei katsota täyttävän kaikkia perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteita, minkä vuoksi siihen ei sovelleta ilmoitusmenettelyä. Jäsenvaltioita olisi kuitenkin muistutettava, ettei vähämerkityksinen tuki saa olla EU:n oikeuden vastainen, vaikkei kyseessä olekaan valtiontuki.

| (2) | Komissio on antanut maatalousalalla myönnettävää vähämerkityksistä tukea koskevista säännöistä joukon asetuksia, joista viimeisin on komission asetus (EU) N:o 1408/2013 (3). |
| --- | --- |

(2)

Komissio on antanut maatalousalalla myönnettävää vähämerkityksistä tukea koskevista säännöistä joukon asetuksia, joista viimeisin on komission asetus (EU) N:o 1408/2013 (3).

| (3) | Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 1408/2013 soveltamisesta saatu kokemus ja vähämerkityksisen tuen erilainen käyttö jäsenvaltioissa, on aiheellista mukauttaa tiettyjä mainitussa asetuksessa säädettyjä vaatimuksia. Yhdelle yritykselle kolmen vuoden aikana myönnettävän tuen enimmäismäärä olisi korotettava 20 000 euroon ja kansallinen yläraja 1,25 prosenttiin vuosituotannosta. |
| --- | --- |

(3)

Kun otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 1408/2013 soveltamisesta saatu kokemus ja vähämerkityksisen tuen erilainen käyttö jäsenvaltioissa, on aiheellista mukauttaa tiettyjä mainitussa asetuksessa säädettyjä vaatimuksia. Yhdelle yritykselle kolmen vuoden aikana myönnettävän tuen enimmäismäärä olisi korotettava 20 000 euroon ja kansallinen yläraja 1,25 prosenttiin vuosituotannosta.

| (4) | Koska joissakin jäsenvaltioissa on entistä suurempi tarve käyttää vähämerkityksistä tukea, on aiheellista sallia sekä yhdelle yritykselle myönnettävän tuen enimmäismäärän lisäkorotus 25 000 euroon että kansallisen ylärajan lisäkorotus 1,5 prosenttiin vuosituotannosta edellyttäen, että sovelletaan lisävaatimuksia, jotka ovat tarpeen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan turvaamiseksi. Asetuksen (EU) N:o 1408/2013 ensimmäisistä soveltamisvuosista saatu kokemus on osoittanut, että vähämerkityksisen tuen keskittäminen tietylle tuotealalle saattaa vääristää kilpailua ja kauppaa. Korkeamman yksittäisen enimmäismäärän ja kansallisen ylärajan käytön ehdoksi olisi siksi asetettava alakohtaisen ylärajan soveltaminen, jotta jäsenvaltiot eivät voisi myöntää yli 50:tä prosenttia vähämerkityksisten tukien kumuloituneesta kokonaismäärästä minkään kolmen verovuoden jakson aikana toimenpiteille, jotka hyödyttävät ainoastaan yhtä erityistä tuotealaa. Alakohtaisella ylärajalla tulisi varmistaa se, että kaikkien asetuksen (EU) N:o 1408/2013 soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden osalta voidaan katsoa, ettei niillä ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja etteivät ne vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(4)

Koska joissakin jäsenvaltioissa on entistä suurempi tarve käyttää vähämerkityksistä tukea, on aiheellista sallia sekä yhdelle yritykselle myönnettävän tuen enimmäismäärän lisäkorotus 25 000 euroon että kansallisen ylärajan lisäkorotus 1,5 prosenttiin vuosituotannosta edellyttäen, että sovelletaan lisävaatimuksia, jotka ovat tarpeen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan turvaamiseksi. Asetuksen (EU) N:o 1408/2013 ensimmäisistä soveltamisvuosista saatu kokemus on osoittanut, että vähämerkityksisen tuen keskittäminen tietylle tuotealalle saattaa vääristää kilpailua ja kauppaa. Korkeamman yksittäisen enimmäismäärän ja kansallisen ylärajan käytön ehdoksi olisi siksi asetettava alakohtaisen ylärajan soveltaminen, jotta jäsenvaltiot eivät voisi myöntää yli 50:tä prosenttia vähämerkityksisten tukien kumuloituneesta kokonaismäärästä minkään kolmen verovuoden jakson aikana toimenpiteille, jotka hyödyttävät ainoastaan yhtä erityistä tuotealaa. Alakohtaisella ylärajalla tulisi varmistaa se, että kaikkien asetuksen (EU) N:o 1408/2013 soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden osalta voidaan katsoa, ettei niillä ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja etteivät ne vääristä tai uhkaa vääristää kilpailua.

| (5) | Tällä hetkellä jäsenvaltiot voivat valita, käyttävätkö ne kansallista keskusrekisteriä sen todentamiseen, etteivät vähämerkityksisen tuen yksittäinen enimmäismäärä ja kansallinen yläraja ylity. Keskusrekisterin käytöstä tulisi kuitenkin välttämätöntä niissä jäsenvaltioissa, jotka valitsevat korkeamman yksittäisen enimmäismäärän ja korkeamman kansallisen ylärajan, koska alakohtainen yläraja, joka on tämän vaihtoehdon edellytys, edellyttää myönnetyn tuen entistä tiiviimpää seurantaa. Siksi nämä jäsenvaltiot olisi velvoitettava käyttämään keskusrekisteriä, jotta voidaan pitää kirjaa kaikista myönnetyistä vähämerkityksisistä tuista ja siten todentaa, ettei yksittäinen enimmäismäärä eikä kansallinen tai alakohtainen yläraja ylity. |
| --- | --- |

(5)

Tällä hetkellä jäsenvaltiot voivat valita, käyttävätkö ne kansallista keskusrekisteriä sen todentamiseen, etteivät vähämerkityksisen tuen yksittäinen enimmäismäärä ja kansallinen yläraja ylity. Keskusrekisterin käytöstä tulisi kuitenkin välttämätöntä niissä jäsenvaltioissa, jotka valitsevat korkeamman yksittäisen enimmäismäärän ja korkeamman kansallisen ylärajan, koska alakohtainen yläraja, joka on tämän vaihtoehdon edellytys, edellyttää myönnetyn tuen entistä tiiviimpää seurantaa. Siksi nämä jäsenvaltiot olisi velvoitettava käyttämään keskusrekisteriä, jotta voidaan pitää kirjaa kaikista myönnetyistä vähämerkityksisistä tuista ja siten todentaa, ettei yksittäinen enimmäismäärä eikä kansallinen tai alakohtainen yläraja ylity.

| (6) | Lainojen ja takausten bruttoavustusekvivalentin laskentaperusteita olisi mukautettava korotettujen vähämerkityksisen tuen enimmäismäärien mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Lainojen ja takausten bruttoavustusekvivalentin laskentaperusteita olisi mukautettava korotettujen vähämerkityksisen tuen enimmäismäärien mukaisesti.

| (7) | Koska vähämerkityksisen tuen tarve on kasvanut ja koska nykyiset enimmäismäärät ovat tarpeettoman rajoittavia, on tarpeen muuttaa asetusta (EU) N:o 1408/2013 ennen sen voimassaolon päättymispäivää, joka on 31 päivänä joulukuuta 2020. Tämän asetuksen voimaantulon ja asetuksen (EU) N:o 1408/2013 soveltamiskauden päättymisen välinen aika olisi erittäin lyhyt. Menettelyn tehokkuuteen liittyvistä syistä sekä jatkuvuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi asetuksen (EU) N:o 1408/2013 soveltamiskautta olisi siksi pidennettävä 31 päivään joulukuuta 2027 saakka. |
| --- | --- |

(7)

Koska vähämerkityksisen tuen tarve on kasvanut ja koska nykyiset enimmäismäärät ovat tarpeettoman rajoittavia, on tarpeen muuttaa asetusta (EU) N:o 1408/2013 ennen sen voimassaolon päättymispäivää, joka on 31 päivänä joulukuuta 2020. Tämän asetuksen voimaantulon ja asetuksen (EU) N:o 1408/2013 soveltamiskauden päättymisen välinen aika olisi erittäin lyhyt. Menettelyn tehokkuuteen liittyvistä syistä sekä jatkuvuuden ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi asetuksen (EU) N:o 1408/2013 soveltamiskautta olisi siksi pidennettävä 31 päivään joulukuuta 2027 saakka.

| (8) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1408/2013 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1408/2013 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 1408/2013 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 artiklaan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

  ”3.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan ’tuotealalla’ jotakin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (*1) 1 artiklan 2 kohdan a–w alakohdassa lueteltua alaa.


  4.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan ’alakohtaisella ylärajalla’ tuen kumulatiivista enimmäismäärää, jota sovelletaan vain yhtä tuotealaa hyödyttäviin tukitoimenpiteisiin ja joka on 50 prosenttia jäsenvaltion myöntämän vähämerkityksisen tuen enimmäismäärästä liitteen II mukaisesti.”


  (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671)." |
| --- | --- |

1)

Lisätään 2 artiklaan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”3.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan ’tuotealalla’ jotakin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (*1) 1 artiklan 2 kohdan a–w alakohdassa lueteltua alaa.

4.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan ’alakohtaisella ylärajalla’ tuen kumulatiivista enimmäismäärää, jota sovelletaan vain yhtä tuotealaa hyödyttäviin tukitoimenpiteisiin ja joka on 50 prosenttia jäsenvaltion myöntämän vähämerkityksisen tuen enimmäismäärästä liitteen II mukaisesti.”

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671)."

*1

| 2) | Korvataan 3 artikla seuraavasti:

  ”3 artikla
  Vähämerkityksinen tuki

  1.   Tukitoimenpiteiden ei katsota täyttävän kaikkia perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteita eikä niihin sen vuoksi sovelleta perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta, jos ne täyttävät tässä asetuksessa vahvistetut edellytykset.


  2.   Jäsenvaltion yhdelle yritykselle myöntämän vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä ei saa olla yli 20 000 euroa minkään kolmen verovuoden jakson aikana.


  3.   Jäsenvaltion maataloustuotteiden alkutuotannossa toimiville yrityksille myöntämien vähämerkityksisten tukien kokonaismäärä ei saa ylittää kolmen verovuoden jakson aikana liitteessä I vahvistettua kansallista ylärajaa.


  3 a.   Poiketen siitä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää, ettei yhdelle yritykselle myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä saa olla yli 25 000 euroa minkään kolmen verovuoden jakson aikana eikä minkään kolmen verovuoden jakson aikana myönnetyn vähämerkityksisen tuen kumulatiivinen kokonaismäärä saa ylittää liitteessä II vahvistettua kansallista ylärajaa, kunhan seuraavat ehdot täyttyvät:






  a) | kun on kyse vain yhtä tuotealaa hyödyttävistä tukitoimenpiteistä, minkä tahansa kolmen verovuoden jakson aikana myönnetty kumulatiivinen kokonaismäärä ei saa ylittää 2 artiklan 4 kohdassa määriteltyä alakohtaista ylärajaa; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Vähämerkityksinen tuki

1.   Tukitoimenpiteiden ei katsota täyttävän kaikkia perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteita eikä niihin sen vuoksi sovelleta perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta, jos ne täyttävät tässä asetuksessa vahvistetut edellytykset.

2.   Jäsenvaltion yhdelle yritykselle myöntämän vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä ei saa olla yli 20 000 euroa minkään kolmen verovuoden jakson aikana.

3.   Jäsenvaltion maataloustuotteiden alkutuotannossa toimiville yrityksille myöntämien vähämerkityksisten tukien kokonaismäärä ei saa ylittää kolmen verovuoden jakson aikana liitteessä I vahvistettua kansallista ylärajaa.

3 a.   Poiketen siitä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää, ettei yhdelle yritykselle myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä saa olla yli 25 000 euroa minkään kolmen verovuoden jakson aikana eikä minkään kolmen verovuoden jakson aikana myönnetyn vähämerkityksisen tuen kumulatiivinen kokonaismäärä saa ylittää liitteessä II vahvistettua kansallista ylärajaa, kunhan seuraavat ehdot täyttyvät:

a)

kun on kyse vain yhtä tuotealaa hyödyttävistä tukitoimenpiteistä, minkä tahansa kolmen verovuoden jakson aikana myönnetty kumulatiivinen kokonaismäärä ei saa ylittää 2 artiklan 4 kohdassa määriteltyä alakohtaista ylärajaa;

| b) | jäsenvaltiolla on oltava käytössä 6 artiklan 2 kohdan mukainen kansallinen keskusrekisteri. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltiolla on oltava käytössä 6 artiklan 2 kohdan mukainen kansallinen keskusrekisteri.

4.   Vähämerkityksinen tuki katsotaan myönnetyksi sillä hetkellä, kun yritykselle annetaan asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukainen laillinen oikeus tukeen, riippumatta ajankohdasta, jolloin vähämerkityksinen tuki maksetaan yritykselle.

5.   Edellä 2, 3 ja 3 a kohdassa tarkoitettuja vähämerkityksisen tuen enimmäismääriä ja kansallisia ja alakohtaisia ylärajoja sovelletaan riippumatta vähämerkityksisen tuen muodosta tai tarkoituksesta sekä siitä, rahoitetaanko jäsenvaltion myöntämä tuki kokonaan vai osittain unionin varoista. Kolmen verovuoden jakso määräytyy yrityksen kyseisessä jäsenvaltiossa soveltamien verovuosien perusteella.

6.   Edellä 2, 3 ja 3 a kohdassa tarkoitettujen vähämerkityksisen tuen enimmäismäärien ja kansallisten ja alakohtaisten ylärajojen soveltamiseksi tuki ilmaistaan käteisavustuksena. Kaikkien käytettävien lukujen on oltava bruttomääriä, toisin sanoen ne on ilmoitettava ennen verojen tai muiden maksujen vähentämistä. Jos tukea myönnetään muussa muodossa kuin avustuksena, tuen määrä on tuen bruttoavustusekvivalentti.

Useassa erässä maksettava tuki diskontataan myöntämisajankohdan mukaiseen arvoon. Diskonttauksessa käytettävä korko on myöntämisen aikaan sovellettava diskonttokorko.

7.   Jos 2, 3 ja 3 a kohdassa tarkoitetut vähämerkityksisen tuen enimmäismäärät tai kansalliset ylärajat ylittyvät taikka tarkoitettu alakohtainen yläraja ylittyy uuden vähämerkityksisen tuen myöntämisen vuoksi, uuteen tukeen ei saa soveltaa tätä asetusta.

8.   Sulautumisten ja yrityskauppojen tapauksessa kaikki jollekin sulautuvista yrityksistä aikaisemmin myönnetty vähämerkityksinen tuki on otettava huomioon määritettäessä, ylittääkö uudelle yritykselle tai ostajayritykselle myönnettävä uusi vähämerkityksinen tuki asiaankuuluvat vähämerkityksisen tuen enimmäismäärät, asiaankuuluvan kansallisen ylärajan tai alakohtaisen ylärajan. Ennen sulautumaa tai yrityskauppaa sääntöjenmukaisesti myönnetty vähämerkityksinen tuki säilyy laillisena.

9.   Jos yksi yritys jaetaan kahdeksi tai useammaksi erilliseksi yritykseksi, ennen jakoa myönnetty vähämerkityksinen tuki on kohdennettava tuesta hyötyneelle yritykselle, eli periaatteessa yritykselle, joka ottaa hoitaakseen toiminnot, joihin vähämerkityksinen tuki käytettiin. Jos tällainen kohdentaminen ei ole mahdollista, vähämerkityksinen tuki on kohdennettava suhteessa uusien yritysten pääoman kirjanpitoarvoon sinä päivänä, jona jakaminen tapahtui.”

| 3) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | kun on kyse 3 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä, lainan vakuudet kattavat vähintään 50 prosenttia lainasta ja lainan määrä on 100 000 euroa viiden vuoden aikana tai 50 000 euroa kymmenen vuoden aikana, tai kun on kyse 3 artiklan 3 a kohdan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä, lainan määrä on 125 000 euroa viiden vuoden aikana tai 62 500 euroa kymmenen vuoden aikana; jos lainan määrä on näitä määriä pienempi ja/tai jos se myönnetään alle viideksi tai kymmeneksi vuodeksi, lainan bruttoavustusekvivalentti lasketaan vastaavana suhteellisena osuutena 3 artiklan 2 tai 3 a kohdassa vahvistetuista vähämerkityksisen tuen enimmäismääristä; tai” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

kun on kyse 3 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä, lainan vakuudet kattavat vähintään 50 prosenttia lainasta ja lainan määrä on 100 000 euroa viiden vuoden aikana tai 50 000 euroa kymmenen vuoden aikana, tai kun on kyse 3 artiklan 3 a kohdan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä, lainan määrä on 125 000 euroa viiden vuoden aikana tai 62 500 euroa kymmenen vuoden aikana; jos lainan määrä on näitä määriä pienempi ja/tai jos se myönnetään alle viideksi tai kymmeneksi vuodeksi, lainan bruttoavustusekvivalentti lasketaan vastaavana suhteellisena osuutena 3 artiklan 2 tai 3 a kohdassa vahvistetuista vähämerkityksisen tuen enimmäismääristä; tai”

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Pääomapanoksista koostuva tuki voidaan katsoa läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi ainoastaan, jos julkisyhteisön panoksen kokonaismäärä ei ylitä asianomaista vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Pääomapanoksista koostuva tuki voidaan katsoa läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi ainoastaan, jos julkisyhteisön panoksen kokonaismäärä ei ylitä asianomaista vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää.”

| c) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Oman pääoman ehtoisten tai luonteisten sijoitusten muotoisista riskirahoitustoimenpiteistä koostuva tuki voidaan katsoa läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi ainoastaan, jos yhdelle yritykselle annettu pääoma ei ylitä asianomaista vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Oman pääoman ehtoisten tai luonteisten sijoitusten muotoisista riskirahoitustoimenpiteistä koostuva tuki voidaan katsoa läpinäkyväksi vähämerkityksiseksi tueksi ainoastaan, jos yhdelle yritykselle annettu pääoma ei ylitä asianomaista vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää.”

| d) | Korvataan 6 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | kun on kyse 3 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä, takaus kattaa enintään 80 prosenttia lainasta ja taattu määrä on joko 150 000 euroa ja takauksen kesto viisi vuotta tai taattu määrä on 75 000 euroa ja takauksen kesto kymmenen vuotta, taikka kun on kyse 3 artiklan 3 a kohdan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä, takaus kattaa enintään 80 prosenttia lainasta ja joko taattu määrä on 187 500 euroa ja takauksen kesto viisi vuotta tai taattu määrä on 93 750 euroa ja takauksen kesto kymmenen vuotta; jos taattu määrä on näitä määriä pienempi ja/tai jos takaus myönnetään alle viideksi tai kymmeneksi vuodeksi, takauksen bruttoavustusekvivalentti lasketaan vastaavana suhteellisena osuutena 3 artiklan 2 tai 3 a kohdassa vahvistetuista vähämerkityksisen tuen enimmäismääristä; tai” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan 6 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

kun on kyse 3 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä, takaus kattaa enintään 80 prosenttia lainasta ja taattu määrä on joko 150 000 euroa ja takauksen kesto viisi vuotta tai taattu määrä on 75 000 euroa ja takauksen kesto kymmenen vuotta, taikka kun on kyse 3 artiklan 3 a kohdan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä, takaus kattaa enintään 80 prosenttia lainasta ja joko taattu määrä on 187 500 euroa ja takauksen kesto viisi vuotta tai taattu määrä on 93 750 euroa ja takauksen kesto kymmenen vuotta; jos taattu määrä on näitä määriä pienempi ja/tai jos takaus myönnetään alle viideksi tai kymmeneksi vuodeksi, takauksen bruttoavustusekvivalentti lasketaan vastaavana suhteellisena osuutena 3 artiklan 2 tai 3 a kohdassa vahvistetuista vähämerkityksisen tuen enimmäismääristä; tai”

| 4) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Lisätään 2 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Kun jäsenvaltio myöntää tukea 3 artiklan 3 a kohdan mukaisesti, sillä on oltava käytössä vähämerkityksistä tukea varten keskusrekisteri, joka sisältää täydelliset tiedot kaikesta minkä tahansa viranomaisen kyseisessä jäsenvaltiossa myöntämästä vähämerkityksisestä tuesta. Edellä olevaa 1 kohtaa lakataan soveltamasta ajankohdasta, jona rekisteri kattaa kolmen verovuoden jakson.” |
| --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 2 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:

”Kun jäsenvaltio myöntää tukea 3 artiklan 3 a kohdan mukaisesti, sillä on oltava käytössä vähämerkityksistä tukea varten keskusrekisteri, joka sisältää täydelliset tiedot kaikesta minkä tahansa viranomaisen kyseisessä jäsenvaltiossa myöntämästä vähämerkityksisestä tuesta. Edellä olevaa 1 kohtaa lakataan soveltamasta ajankohdasta, jona rekisteri kattaa kolmen verovuoden jakson.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jäsenvaltio saa myöntää uuden vähämerkityksisen tuen tämän asetuksen mukaisesti vasta varmistuttuaan siitä, ettei tuen myöntäminen nosta kyseiselle yritykselle myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärää yli 3 artiklan 2, 3 ja 3 a kohdassa vahvistettujen asianomaisten enimmäismäärien, asianomaisten kansallisten ylärajojen eikä alakohtaisen ylärajan ja että kaikkia tässä asetuksessa vahvistettuja edellytyksiä noudatetaan.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltio saa myöntää uuden vähämerkityksisen tuen tämän asetuksen mukaisesti vasta varmistuttuaan siitä, ettei tuen myöntäminen nosta kyseiselle yritykselle myönnetyn vähämerkityksisen tuen kokonaismäärää yli 3 artiklan 2, 3 ja 3 a kohdassa vahvistettujen asianomaisten enimmäismäärien, asianomaisten kansallisten ylärajojen eikä alakohtaisen ylärajan ja että kaikkia tässä asetuksessa vahvistettuja edellytyksiä noudatetaan.”

| 5) | Korvataan 8 artiklan toinen kohta seuraavasti:
  ”Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2027.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 8 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2027.”

| 6) | Korvataan liite tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

6)

Korvataan liite tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä helmikuuta 2019.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 425, 26.11.2018, s. 2.

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 1408/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 9).

3

---

LIITE

”LIITE I

Jäsenvaltion maataloustuotteiden alkutuotannossa toimiville yrityksille myöntämien vähämerkityksisten tukien 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut kumulatiiviset enimmäismäärät

| (euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Vähämerkityksisen tuen enimmäismäärät (1) |
| Belgia | 106 269 708 |
| Bulgaria | 53 020 042 |
| Tšekki | 61 865 750 |
| Tanska | 141 464 625 |
| Saksa | 732 848 458 |
| Viro | 11 375 375 |
| Irlanti | 98 460 375 |
| Kreikka | 134 272 042 |
| Espanja | 592 962 542 |
| Ranska | 932 709 458 |
| Kroatia | 28 920 958 |
| Italia | 700 419 125 |
| Kypros | 8 934 792 |
| Latvia | 16 853 708 |
| Liettua | 34 649 958 |
| Luxemburg | 5 474 083 |
| Unkari | 99 582 208 |
| Malta | 1 603 917 |
| Alankomaat | 352 512 625 |
| Itävalta | 89 745 208 |
| Puola | 295 932 125 |
| Portugali | 87 570 583 |
| Romania | 215 447 583 |
| Slovenia | 15 523 667 |
| Slovakia | 29 947 167 |
| Suomi | 55 693 958 |
| Ruotsi | 79 184 750 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 394 587 292 |

(euroa)

Jäsenvaltio

Vähämerkityksisen tuen enimmäismäärät (1)

Belgia

106 269 708

Bulgaria

53 020 042

Tšekki

61 865 750

Tanska

141 464 625

Saksa

732 848 458

Viro

11 375 375

Irlanti

98 460 375

Kreikka

134 272 042

Espanja

592 962 542

Ranska

932 709 458

Kroatia

28 920 958

Italia

700 419 125

Kypros

8 934 792

Latvia

16 853 708

Liettua

34 649 958

Luxemburg

5 474 083

Unkari

99 582 208

Malta

1 603 917

Alankomaat

352 512 625

Itävalta

89 745 208

Puola

295 932 125

Portugali

87 570 583

Romania

215 447 583

Slovenia

15 523 667

Slovakia

29 947 167

Suomi

55 693 958

Ruotsi

79 184 750

Yhdistynyt kuningaskunta

394 587 292

LIITE II

Jäsenvaltion maataloustuotteiden alkutuotannossa toimiville yrityksille myöntämien vähämerkityksisten tukien 3 artiklan 3 a kohdassa tarkoitetut kumulatiiviset enimmäismäärät

| (euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Vähämerkityksisen tuen enimmäismäärät (2) |
| Belgia | 127 523 650 |
| Bulgaria | 63 624 050 |
| Tšekki | 74 238 900 |
| Tanska | 169 757 550 |
| Saksa | 879 418 150 |
| Viro | 13 650 450 |
| Irlanti | 118 152 450 |
| Kreikka | 161 126 450 |
| Espanja | 711 555 050 |
| Ranska | 1 119 251 350 |
| Kroatia | 34 705 150 |
| Italia | 840 502 950 |
| Kypros | 10 721 750 |
| Latvia | 20 224 450 |
| Liettua | 41 579 950 |
| Luxemburg | 6 568 900 |
| Unkari | 119 498 650 |
| Malta | 1 924 700 |
| Alankomaat | 423 015 150 |
| Itävalta | 107 694 250 |
| Puola | 355 118 550 |
| Portugali | 105 084 700 |
| Romania | 258 537 100 |
| Slovenia | 18 628 400 |
| Slovakia | 35 936 600 |
| Suomi | 66 832 750 |
| Ruotsi | 95 021 700 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 473 504 750 |

(euroa)

Jäsenvaltio

Vähämerkityksisen tuen enimmäismäärät (2)

Belgia

127 523 650

Bulgaria

63 624 050

Tšekki

74 238 900

Tanska

169 757 550

Saksa

879 418 150

Viro

13 650 450

Irlanti

118 152 450

Kreikka

161 126 450

Espanja

711 555 050

Ranska

1 119 251 350

Kroatia

34 705 150

Italia

840 502 950

Kypros

10 721 750

Latvia

20 224 450

Liettua

41 579 950

Luxemburg

6 568 900

Unkari

119 498 650

Malta

1 924 700

Alankomaat

423 015 150

Itävalta

107 694 250

Puola

355 118 550

Portugali

105 084 700

Romania

258 537 100

Slovenia

18 628 400

Slovakia

35 936 600

Suomi

66 832 750

Ruotsi

95 021 700

Yhdistynyt kuningaskunta

473 504 750

---

(1)  Enimmäismäärät on laskettu kunkin jäsenvaltion vuotuisen maataloustuotannon kolmen suurimman arvon keskiarvon perusteella vuosina 2012–2017. Tällä laskentamenetelmällä varmistetaan, että kaikkia jäsenvaltioita kohdellaan tasavertaisesti ja ettei yksikään kansallinen keskiarvo alita vuosille 2014–2020 aiemmin vahvistettuja enimmäismääriä.

1

(2)  Enimmäismäärät on laskettu kunkin jäsenvaltion vuotuisen maataloustuotannon kolmen suurimman arvon keskiarvon perusteella vuosina 2012–2017. Tällä laskentamenetelmällä varmistetaan, että kaikkia jäsenvaltioita kohdellaan tasavertaisesti ja ettei yksikään kansallinen keskiarvo alita vuosille 2014–2020 aiemmin vahvistettuja enimmäismääriä.

2

---