# Europeiska unionens L 40/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 40 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången12 februari 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 40

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången12 februari 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/244 av den 11 februari 2019 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/245 av den 11 februari 2019 om godtagande av åtaganden som erbjudits efter införandet av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Argentina | 71 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/246 av den 11 februari 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2019) 1107]

   (
  1
  ) | 78 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/244 av den 11 februari 2019 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina

1

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/245 av den 11 februari 2019 om godtagande av åtaganden som erbjudits efter införandet av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Argentina

71

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/246 av den 11 februari 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2019) 1107]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 1107]

1

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 40/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/244

av den 11 februari 2019

om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (nedan kallad grundförordningen) (1), särskilt artikel 15, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 31 januari 2018 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning vad gäller import till unionen av biodiesel med ursprung i Argentina (nedan kallat det berörda landet) på grundval av artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar av Europeiska unionen (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 31 januari 2018 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning vad gäller import till unionen av biodiesel med ursprung i Argentina (nedan kallat det berörda landet) på grundval av artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar av Europeiska unionen (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

det berörda landet

grundförordningen

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 18 december 2017 av European Biodiesel Board (nedan kallad EBB eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare. Klaganden står för omkring 70 % av unionens sammanlagda produktion av biodiesel. Klagomålet innehöll bevisning för subventionering och en därav följande risk för skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 18 december 2017 av European Biodiesel Board (nedan kallad EBB eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare. Klaganden står för omkring 70 % av unionens sammanlagda produktion av biodiesel. Klagomålet innehöll bevisning för subventionering och en därav följande risk för skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

EBB

klaganden

| (3) | Innan antisubventionsundersökningen inleddes underrättade kommissionen de argentinska myndigheterna (3) om att kommissionen hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål och uppmanade dem att inleda samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen. De argentinska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd och ett sådant hölls den 24 januari 2018. De synpunkter som de argentinska myndigheterna lämnade under samrådet och vid de efterföljande skriftväxlingarna beaktades. Man fann emellertid ingen lösning som kunde godtas av båda parter. |
| --- | --- |

(3)

Innan antisubventionsundersökningen inleddes underrättade kommissionen de argentinska myndigheterna (3) om att kommissionen hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål och uppmanade dem att inleda samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen. De argentinska myndigheterna godtog erbjudandet om samråd och ett sådant hölls den 24 januari 2018. De synpunkter som de argentinska myndigheterna lämnade under samrådet och vid de efterföljande skriftväxlingarna beaktades. Man fann emellertid ingen lösning som kunde godtas av båda parter.

3

| (4) | Efter tillkännagivandet om inledande tog kommissionen emot kommentarer om inledandet från den argentinska kammaren för biobränslen (Cámara Argentina de Biocombustibles, nedan kallad CARBIO). I sina kommentarer angav CARBIO att den argentinska biodieselindustrin inte subventioneras och att importen av argentinsk biodiesel inte innebär någon risk för väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(4)

Efter tillkännagivandet om inledande tog kommissionen emot kommentarer om inledandet från den argentinska kammaren för biobränslen (Cámara Argentina de Biocombustibles, nedan kallad CARBIO). I sina kommentarer angav CARBIO att den argentinska biodieselindustrin inte subventioneras och att importen av argentinsk biodiesel inte innebär någon risk för väsentlig skada för unionsindustrin.

CARBIO

| (5) | Angående bevisen på subventionering i det inledande skedet gjorde kommissionen den öppna versionen av klagomålet tillgänglig och lämnade sin analys av den tillgängliga bevisningen i det skedet i promemorian om bevisningens tillräcklighet, som låg till grund för att inleda undersökningen. |
| --- | --- |

(5)

Angående bevisen på subventionering i det inledande skedet gjorde kommissionen den öppna versionen av klagomålet tillgänglig och lämnade sin analys av den tillgängliga bevisningen i det skedet i promemorian om bevisningens tillräcklighet, som låg till grund för att inleda undersökningen.

| (6) | När det gäller bevisningen om risk för skada hävdade CARBIO att klaganden inte hade lämnat tillräcklig bevisning avseende kriteriet i artikel 8.8 i grundförordningen, särskilt i fråga om en betydande ökning av import, fritt tillgänglig kapacitet i Argentina samt priseffekt av import från Argentina. CARBIO:s argumentation baserades dock till stor del på överdrivet pessimistiska uppskattningar av den argentinska exportens utveckling under 2018. Enligt CARBIO:s beräkning skulle den uppgå till 480 000 ton för helåret 2018 till alla länder i världen, men det lämnades inga belägg för den låga siffran, som var 70 % lägre än motsvarande siffra för 2016 och 2017 (4). CARBIO hävdade att med så låga nivåer skulle den argentinska importen inte innebära någon risk för skada för unionsindustrin. Kommissionen beaktade de bevis som lämnats i klagomålet (som baserades på verklig import fram till augusti 2017 och uppskattningar för 2018 baserat på produktionssiffror i GAIN-rapporten (5)) som pekade på en mycket högre beräknad import. När det gäller produktionskapaciteten i Argentina bekräftade CARBIO att den överstiger den inhemska konsumtionen kraftigt, med mer än 3 miljoner ton. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller bevisningen om risk för skada hävdade CARBIO att klaganden inte hade lämnat tillräcklig bevisning avseende kriteriet i artikel 8.8 i grundförordningen, särskilt i fråga om en betydande ökning av import, fritt tillgänglig kapacitet i Argentina samt priseffekt av import från Argentina. CARBIO:s argumentation baserades dock till stor del på överdrivet pessimistiska uppskattningar av den argentinska exportens utveckling under 2018. Enligt CARBIO:s beräkning skulle den uppgå till 480 000 ton för helåret 2018 till alla länder i världen, men det lämnades inga belägg för den låga siffran, som var 70 % lägre än motsvarande siffra för 2016 och 2017 (4). CARBIO hävdade att med så låga nivåer skulle den argentinska importen inte innebära någon risk för skada för unionsindustrin. Kommissionen beaktade de bevis som lämnats i klagomålet (som baserades på verklig import fram till augusti 2017 och uppskattningar för 2018 baserat på produktionssiffror i GAIN-rapporten (5)) som pekade på en mycket högre beräknad import. När det gäller produktionskapaciteten i Argentina bekräftade CARBIO att den överstiger den inhemska konsumtionen kraftigt, med mer än 3 miljoner ton.

4

5

| (7) | Dessa påståenden avvisades således. |
| --- | --- |

(7)

Dessa påståenden avvisades således.

1.2   Registrering av import

Registrering av import

| (8) | Den 21 februari 2018 lämnade klaganden in en begäran om registrering av import av biodiesel med ursprung i Argentina i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen. Den 24 maj 2018 offentliggjorde kommissionen genomförandeförordning (EU) 2018/756 (nedan kallad registreringsförordningen) (6) enligt vilken import av biodiesel med ursprung i Argentina görs till föremål för registrering från och med den 25 maj 2018. |
| --- | --- |

(8)

Den 21 februari 2018 lämnade klaganden in en begäran om registrering av import av biodiesel med ursprung i Argentina i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen. Den 24 maj 2018 offentliggjorde kommissionen genomförandeförordning (EU) 2018/756 (nedan kallad registreringsförordningen) (6) enligt vilken import av biodiesel med ursprung i Argentina görs till föremål för registrering från och med den 25 maj 2018.

registreringsförordningen

6

| (9) | Berörda parter lämnade synpunkter till följd av begäran om registrering, vilka behandlades av kommissionen i registreringsförordningen. Kommissionen hade tillgång till tillräcklig bevisning för att motivera behovet av att registrera importen. |
| --- | --- |

(9)

Berörda parter lämnade synpunkter till följd av begäran om registrering, vilka behandlades av kommissionen i registreringsförordningen. Kommissionen hade tillgång till tillräcklig bevisning för att motivera behovet av att registrera importen.

| (10) | Enligt artikel 24.5 i grundförordningen ska importen av den berörda produkten göras till föremål för registrering så att tullar, om de nödvändiga villkoren är uppfyllda, kan tas ut retroaktivt på den registrerade importen i enlighet med tillämpliga rättsliga bestämmelser, om undersökningen leder till att utjämningstullar införs. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 24.5 i grundförordningen ska importen av den berörda produkten göras till föremål för registrering så att tullar, om de nödvändiga villkoren är uppfyllda, kan tas ut retroaktivt på den registrerade importen i enlighet med tillämpliga rättsliga bestämmelser, om undersökningen leder till att utjämningstullar införs.

| (11) | Efter offentliggörandet av registreringsförordningen tog kommissionen emot synpunkter på den från de argentinska myndigheterna och CARBIO. |
| --- | --- |

(11)

Efter offentliggörandet av registreringsförordningen tog kommissionen emot synpunkter på den från de argentinska myndigheterna och CARBIO.

| (12) | De argentinska myndigheternas synpunkter gällde påståendet om att kommissionen inte hade lagt fram tillräcklig bevisning för subventionen och inte hade kunnat visa att skadan för unionsindustrin orsakades av mycket stor import av argentinsk biodiesel på förhållandevis kort tid. |
| --- | --- |

(12)

De argentinska myndigheternas synpunkter gällde påståendet om att kommissionen inte hade lagt fram tillräcklig bevisning för subventionen och inte hade kunnat visa att skadan för unionsindustrin orsakades av mycket stor import av argentinsk biodiesel på förhållandevis kort tid.

| (13) | Som förklaras i skälen 5–7 ansåg kommissionen att den hade tillräckliga bevis på subventioneringen och risken för skada när undersökningen inleddes. I skäl 14 i registreringsförordningen lämnade kommissionen dessutom bevis på en massiv ökning av importen av argentinsk biodiesel i absoluta tal och i termer av marknadsandelar under perioden mellan augusti 2017 och mars 2018, vilket skulle kunna visa förekomsten av väsentlig skada i slutet av undersökningsperioden. Dessa påståenden avvisades således. |
| --- | --- |

(13)

Som förklaras i skälen 5–7 ansåg kommissionen att den hade tillräckliga bevis på subventioneringen och risken för skada när undersökningen inleddes. I skäl 14 i registreringsförordningen lämnade kommissionen dessutom bevis på en massiv ökning av importen av argentinsk biodiesel i absoluta tal och i termer av marknadsandelar under perioden mellan augusti 2017 och mars 2018, vilket skulle kunna visa förekomsten av väsentlig skada i slutet av undersökningsperioden. Dessa påståenden avvisades således.

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (14) | Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden den 1 januari 2017 till den 31 december 2017 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2014 till och med utgången av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden den 1 januari 2017 till den 31 december 2017 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2014 till och med utgången av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

1.4   Berörda parter

Berörda parter

| (15) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de argentinska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(15)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de argentinska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (16) | Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(16)

Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.5   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (17) | I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

I sitt meddelande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att utföra stickprov av de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

1.5.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (18) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen baserade urvalet för stickprovsundersökningen på den största representativa tillverkning som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(18)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen baserade urvalet för stickprovsundersökningen på den största representativa tillverkning som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (19) | Det preliminära urvalet bestod av tre unionstillverkare och representerade en bred geografisk spridning. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för 19 % av unionsindustrins sammanlagda tillverkning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(19)

Det preliminära urvalet bestod av tre unionstillverkare och representerade en bred geografisk spridning. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för 19 % av unionsindustrins sammanlagda tillverkning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (20) | Kommissionen mottog underbyggda synpunkter på det preliminära urvalet från CARBIO, Greenergy Fuels Limited och från klaganden. En mer detaljerad analys av dessa synpunkter återfinns i skälen 310–313. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen mottog underbyggda synpunkter på det preliminära urvalet från CARBIO, Greenergy Fuels Limited och från klaganden. En mer detaljerad analys av dessa synpunkter återfinns i skälen 310–313.

| (21) | Som en följd av synpunkterna ersatte kommissionen en av unionstillverkarna i det preliminära urvalet med en annan. Det slutliga urvalet bestod av tre unionstillverkare från tre olika medlemsstater. Dessa unionstillverkare svarade för mer än 23 % av tillverkningen i unionen. |
| --- | --- |

(21)

Som en följd av synpunkterna ersatte kommissionen en av unionstillverkarna i det preliminära urvalet med en annan. Det slutliga urvalet bestod av tre unionstillverkare från tre olika medlemsstater. Dessa unionstillverkare svarade för mer än 23 % av tillverkningen i unionen.

1.5.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (22) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(22)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (23) | Två icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet icke-närstående importörer beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med något stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(23)

Två icke-närstående importörer lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet icke-närstående importörer beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med något stickprovsförfarande.

1.5.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Argentina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Argentina

| (24) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Argentina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de argentinska myndigheterna att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(24)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Argentina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de argentinska myndigheterna att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (25) | Nio exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen uteslöt ett företag från stickprovet eftersom det inte exporterade biodiesel till unionen under undersökningsperioden. De återstående åtta företagen eller företagsgrupperna stod för 100 % av exporten till unionen under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 27.1 b i grundförordningen gjorde kommissionen följande urval bestående av tre grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande:






  — | Renovagruppen (Molinos Agro SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Vicentin SAIC), Argentina |
| --- | --- | --- |

(25)

Nio exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen uteslöt ett företag från stickprovet eftersom det inte exporterade biodiesel till unionen under undersökningsperioden. De återstående åtta företagen eller företagsgrupperna stod för 100 % av exporten till unionen under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 27.1 b i grundförordningen gjorde kommissionen följande urval bestående av tre grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande:

—

Renovagruppen (Molinos Agro SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Vicentin SAIC), Argentina

| — | T6-gruppen (Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA), Argentina |
| --- | --- |

—

T6-gruppen (Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA), Argentina

| — | Louis Dreyfus Commodities (nedan kallat LDC) Argentina SA, Argentina. |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities (nedan kallat LDC) Argentina SA, Argentina.

LDC

| (26) | Grupperna av exporterande tillverkare i urvalet motsvarade 84 % av den sammanlagda exporten till unionen av den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(26)

Grupperna av exporterande tillverkare i urvalet motsvarade 84 % av den sammanlagda exporten till unionen av den berörda produkten under undersökningsperioden.

| (27) | I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen genomförde kommissionen ett samråd om urvalet med alla berörda kända exporterande tillverkare och med de argentinska myndigheterna. Kommissionen mottog inga synpunkter på det föreslagna urvalet. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen genomförde kommissionen ett samråd om urvalet med alla berörda kända exporterande tillverkare och med de argentinska myndigheterna. Kommissionen mottog inga synpunkter på det föreslagna urvalet.

1.5.4   Enskild undersökning

Enskild undersökning

| (28) | Inga av de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet begärde en enskild undersökning i enlighet med artikel 27.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Inga av de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet begärde en enskild undersökning i enlighet med artikel 27.3 i grundförordningen.

1.6   Svar på frågeformulär och kontrollbesök

Svar på frågeformulär och kontrollbesök

| (29) | Kommissionen skickade frågeformulär till de argentinska myndigheterna, till de tre grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet, till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och till de två icke-närstående importörer som gett sig till känna. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen skickade frågeformulär till de argentinska myndigheterna, till de tre grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet, till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och till de två icke-närstående importörer som gett sig till känna.

| (30) | Kommissionen tog emot besvarade frågeformulär från de argentinska myndigheterna, samtliga grupper av exporterande tillverkare i urvalet, samtliga unionstillverkare som ingick i urvalet, men endast ett från de två samarbetsvilliga icke-närstående importörerna. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen tog emot besvarade frågeformulär från de argentinska myndigheterna, samtliga grupper av exporterande tillverkare i urvalet, samtliga unionstillverkare som ingick i urvalet, men endast ett från de två samarbetsvilliga icke-närstående importörerna.

| (31) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett fastställande av subventionering, därav följande risk för skada och unionens intresse. Ett kontrollbesök genomfördes på plats hos det argentinska jordbruksministeriet, utrikesministeriet, näringsministeriet och skatteministeriet, under vilket även tjänstemän från andra berörda ministerier närvarade. Kontrollbesök genomfördes också på plats hos Banco de Córdoba, Banco de la Provincia de Buenos Aires, Banco de la Ciudad de Buenos Aires, Banco Central de la República Argentina och Banco de la Nación Argentina. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett fastställande av subventionering, därav följande risk för skada och unionens intresse. Ett kontrollbesök genomfördes på plats hos det argentinska jordbruksministeriet, utrikesministeriet, näringsministeriet och skatteministeriet, under vilket även tjänstemän från andra berörda ministerier närvarade. Kontrollbesök genomfördes också på plats hos Banco de Córdoba, Banco de la Provincia de Buenos Aires, Banco de la Ciudad de Buenos Aires, Banco Central de la República Argentina och Banco de la Nación Argentina.

| (32) | Kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen genomfördes på plats hos EBB och följande företag: | Unionstillverkare:






  — | Masol Iberia Biofuel, S.L.U., El Grao (Castellón) och Barcelona, Spanien. |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen genomfördes på plats hos EBB och följande företag:

Unionstillverkare:

—

Masol Iberia Biofuel, S.L.U., El Grao (Castellón) och Barcelona, Spanien.

| — | Saipol, Grand-Couronne, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Saipol, Grand-Couronne, Frankrike.

| — | Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipzig, Tyskland.

| | Exporterande tillverkare i Argentina som ingick i urvalet:






  — | Renovagruppen:






  — | Molinos Agro SA, Buenos Aires. |
| --- | --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Argentina som ingick i urvalet:

—

Renovagruppen:

—

Molinos Agro SA, Buenos Aires.

| — | Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Buenos Aires. |
| --- | --- |

—

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Buenos Aires.

| — | Vicentin SAIC, Buenos Aires. |
| --- | --- |

—

Vicentin SAIC, Buenos Aires.

| — | T6-gruppen:.






  — | Aceitera General Deheza SA, Buenos Aires |
| --- | --- | --- |

—

T6-gruppen:.

—

Aceitera General Deheza SA, Buenos Aires

| — | Bunge Argentina SA, Buenos Aires. |
| --- | --- |

—

Bunge Argentina SA, Buenos Aires.

| — | LDC Argentina SA, Buenos Aires. |
| --- | --- |

—

LDC Argentina SA, Buenos Aires.

1.7   Undantag från införandet av provisoriska åtgärder och efterföljande förfarande

Undantag från införandet av provisoriska åtgärder och efterföljande förfarande

| (33) | Eftersom kommissionen ansåg att det var nödvändigt att samla in ytterligare information om utvecklingen efter undersökningsperioden som kunde bekräfta kommissionens preliminära slutsatser och kasta nytt ljus över unionsintresset, beslutade kommissionen att inte vidta provisoriska åtgärder i detta fall. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom kommissionen ansåg att det var nödvändigt att samla in ytterligare information om utvecklingen efter undersökningsperioden som kunde bekräfta kommissionens preliminära slutsatser och kasta nytt ljus över unionsintresset, beslutade kommissionen att inte vidta provisoriska åtgärder i detta fall.

| (34) | Den 21 september 2018 informerade kommissionen genom ett informationsdokument om sina preliminära slutsatser alla berörda parter om att det inte skulle införas någon preliminär utjämningstull på import till unionen av biodiesel med ursprung i Argentina. Den 8 oktober 2018 begärde sex medlemsstater (Frankrike, Spanien, Bulgarien, Polen, Portugal och Rumänien) att kommissionen skulle införa preliminär utjämningstull i detta fall. Genom en skrivelse av den 10 oktober 2018 bekräftade kommissionen att undersökningen pågick och att ytterligare uppgifter om sakförhållanden skulle beaktas (särskilt om utvecklingen direkt efter undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(34)

Den 21 september 2018 informerade kommissionen genom ett informationsdokument om sina preliminära slutsatser alla berörda parter om att det inte skulle införas någon preliminär utjämningstull på import till unionen av biodiesel med ursprung i Argentina. Den 8 oktober 2018 begärde sex medlemsstater (Frankrike, Spanien, Bulgarien, Polen, Portugal och Rumänien) att kommissionen skulle införa preliminär utjämningstull i detta fall. Genom en skrivelse av den 10 oktober 2018 bekräftade kommissionen att undersökningen pågick och att ytterligare uppgifter om sakförhållanden skulle beaktas (särskilt om utvecklingen direkt efter undersökningsperioden).

| (35) | Flera berörda parter lämnade skriftliga synpunkter på informationsdokumentet. Parter som så begärde gavs tillfälle att bli hörda, även av förhörsombudet. |
| --- | --- |

(35)

Flera berörda parter lämnade skriftliga synpunkter på informationsdokumentet. Parter som så begärde gavs tillfälle att bli hörda, även av förhörsombudet.

| (36) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet togs synpunkter emot från de argentinska myndigheterna, CARBIO, samtliga grupper av exporterande tillverkare i urvalet, samt EBB. |
| --- | --- |

(36)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet togs synpunkter emot från de argentinska myndigheterna, CARBIO, samtliga grupper av exporterande tillverkare i urvalet, samt EBB.

| (37) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. Informationen omfattade framför allt, men inte enbart, de kompletterande svaren på frågeformulären som togs emot från EBB och de unionstillverkare som ingick i urvalet i fråga om utvecklingen efter undersökningsperioden, uppgifter om import av biodiesel till unionen efter undersökningsperioden och uppgifter från berörda parter efter utlämnandet av informationsdokumentet. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten. Informationen omfattade framför allt, men inte enbart, de kompletterande svaren på frågeformulären som togs emot från EBB och de unionstillverkare som ingick i urvalet i fråga om utvecklingen efter undersökningsperioden, uppgifter om import av biodiesel till unionen efter undersökningsperioden och uppgifter från berörda parter efter utlämnandet av informationsdokumentet.

| (38) | Den 3 december 2018 informerade kommissionen alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig utjämningstull på import till unionen av den berörda produkten. Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(38)

Den 3 december 2018 informerade kommissionen alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig utjämningstull på import till unionen av den berörda produkten. Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter.

| (39) | Efter det slutgiltiga utlämnandet välkomnade EBB, Copa (Organisationen för jordbrukets näringslivsorganisationer i Europeiska unionen), Cogeca (Organisationen för lantbrukskooperativ i Europeiska unionen) samt European Oilseed Alliance kommissionens avsikt att införa en slutgiltig utjämningstull på import av den berörda produkten till unionen. |
| --- | --- |

(39)

Efter det slutgiltiga utlämnandet välkomnade EBB, Copa (Organisationen för jordbrukets näringslivsorganisationer i Europeiska unionen), Cogeca (Organisationen för lantbrukskooperativ i Europeiska unionen) samt European Oilseed Alliance kommissionens avsikt att införa en slutgiltig utjämningstull på import av den berörda produkten till unionen.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (40) | Den produkt som omfattas av denna undersökning (nedan kallad berörd produkt) är fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallad biodiesel, i ren form eller i en blandning. |
| --- | --- |

(40)

Den produkt som omfattas av denna undersökning (nedan kallad berörd produkt) är fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, vanligtvis kallad biodiesel, i ren form eller i en blandning.

berörd produkt

| (41) | Undersökningen visade att biodiesel tillverkad i Argentina uteslutande utgörs av sojabönsmetylestrar (SME) framställda av sojaolja, medan biodiesel tillverkad i unionen främst utgörs av rapsmetylestrar (RME) men även framställs av andra råvaror som avfallsoljor och jungfruoljor. |
| --- | --- |

(41)

Undersökningen visade att biodiesel tillverkad i Argentina uteslutande utgörs av sojabönsmetylestrar (SME) framställda av sojaolja, medan biodiesel tillverkad i unionen främst utgörs av rapsmetylestrar (RME) men även framställs av andra råvaror som avfallsoljor och jungfruoljor.

| (42) | SME och RME tillhör båda kategorin fettsyrametylestrar (FAME). Termen ester hänför sig till resultatet från transförestring av växtoljor, dvs. blandning av en olja med en alkohol, vilket producerar biodiesel och som en biprodukt också glycerin. Termen metyl hänför sig till metanol, som är den mest använda alkoholen i denna process. |
| --- | --- |

(42)

SME och RME tillhör båda kategorin fettsyrametylestrar (FAME). Termen ester hänför sig till resultatet från transförestring av växtoljor, dvs. blandning av en olja med en alkohol, vilket producerar biodiesel och som en biprodukt också glycerin. Termen metyl hänför sig till metanol, som är den mest använda alkoholen i denna process.

ester

metyl

| (43) | SME-biodiesel kan användas i sin rena form, men brukar i allmänhet blandas innan den används i unionen. Orsaken till att man blandar är att SME i sin rena form inte uppfyller den europeiska standarden EN 14214 vad gäller jod- och cetantal. Orsaken till att man blandar SME med RME är att SME har högre filtrerbarhetstemperatur (Cold Filter Plugging Point, CFPP) än RME och att den därför inte är lämplig att använda i sin rena form under vintermånaderna i kalla regioner inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(43)

SME-biodiesel kan användas i sin rena form, men brukar i allmänhet blandas innan den används i unionen. Orsaken till att man blandar är att SME i sin rena form inte uppfyller den europeiska standarden EN 14214 vad gäller jod- och cetantal. Orsaken till att man blandar SME med RME är att SME har högre filtrerbarhetstemperatur (Cold Filter Plugging Point, CFPP) än RME och att den därför inte är lämplig att använda i sin rena form under vintermånaderna i kalla regioner inom Europeiska unionen.

| (44) | Blandningarna av biodiesel och mineraldiesel får sin slutanvändning inom transportsektorn som dieselmotorbränsle i landsvägsfordon (bilar, lastbilar och bussar) och även i tåg. Biodiesel i ren form eller blandad med mineraldiesel kan också användas som bränsle i värmepannor för hemmabruk, kommersiellt bruk eller industribruk och som bränsle i elgeneratorer. Det pågår försök med att införa biodiesel för flygtransporter i syfte att minska luftfartens koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

(44)

Blandningarna av biodiesel och mineraldiesel får sin slutanvändning inom transportsektorn som dieselmotorbränsle i landsvägsfordon (bilar, lastbilar och bussar) och även i tåg. Biodiesel i ren form eller blandad med mineraldiesel kan också användas som bränsle i värmepannor för hemmabruk, kommersiellt bruk eller industribruk och som bränsle i elgeneratorer. Det pågår försök med att införa biodiesel för flygtransporter i syfte att minska luftfartens koldioxidutsläpp.

| (45) | Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209821, 1516209829 och 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009121, 1518009129 och 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric-nummer 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009921, 1518009929 och 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194321, 2710194329 och 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194621, 2710194629 och 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194721, 2710194729 och 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999210, 3824999212 och 3824999220), 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009011, 3826009019 och 3826009030). |
| --- | --- |

(45)

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209821, 1516209829 och 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009121, 1518009129 och 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric-nummer 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009921, 1518009929 och 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-nummer 2710194321, 2710194329 och 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-nummer 2710194621, 2710194629 och 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-nummer 2710194721, 2710194729 och 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (Taric-nummer 3824999210, 3824999212 och 3824999220), 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (Taric-nummer 3826009011, 3826009019 och 3826009030).

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (46) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(46)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

a)

Den berörda produkten.

| b) | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Argentina. |
| --- | --- |

b)

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Argentina.

| c) | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

c)

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (47) | Kommissionen beslutade därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen beslutade därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (48) | Kommissionen mottog inga invändningar gällande produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen mottog inga invändningar gällande produktdefinitionen.

3.   SUBVENTIONERING

SUBVENTIONERING

3.1   Subventioner och subventionsprogram inom ramen för den aktuella undersökningen

Subventioner och subventionsprogram inom ramen för den aktuella undersökningen

| (49) | På grundval av tillgänglig information, bl.a. uppgifterna i klagomålet, tillkännagivandet om inledande och svaren på kommissionens frågeformulär, undersökte kommissionen den påstådda subventioneringen från de argentinska myndigheterna i form av följande subventionsprogram:






  1. | Offentligt stöd till biodieselindustrin genom bl.a. tillhandahållande av sojabönor mot för låg ersättning. |
| --- | --- | --- |

(49)

På grundval av tillgänglig information, bl.a. uppgifterna i klagomålet, tillkännagivandet om inledande och svaren på kommissionens frågeformulär, undersökte kommissionen den påstådda subventioneringen från de argentinska myndigheterna i form av följande subventionsprogram:

1.

Offentligt stöd till biodieselindustrin genom bl.a. tillhandahållande av sojabönor mot för låg ersättning.

| 2. | Statligt ålagda köp av biodiesel mot för hög ersättning (leveransavtal för biodiesel). |
| --- | --- |

2.

Statligt ålagda köp av biodiesel mot för hög ersättning (leveransavtal för biodiesel).

| 3. | Tillhandahållande av lån och exportfinansiering på förmånliga villkor och förmånliga lån från Argentinas centralbank (Banco de la Nación Argentina, BNA). |
| --- | --- |

3.

Tillhandahållande av lån och exportfinansiering på förmånliga villkor och förmånliga lån från Argentinas centralbank (Banco de la Nación Argentina, BNA).

| 4. | Efterskänkta eller ej indrivna offentliga intäkter, t.ex. snabbare avskrivning för biodieseltillverkare enligt 2006 års lag om biobränslen, befrielse från och anstånd med den förväntade minimiinkomstskatten för biodieseltillverkare enligt 2006 års lag om biobränslen. |
| --- | --- |

4.

Efterskänkta eller ej indrivna offentliga intäkter, t.ex. snabbare avskrivning för biodieseltillverkare enligt 2006 års lag om biobränslen, befrielse från och anstånd med den förväntade minimiinkomstskatten för biodieseltillverkare enligt 2006 års lag om biobränslen.

| 5. | Befrielse från regionala och kommunala skatter:






  a) | Befrielse från regionala skatter i provinsen Córdoba. |
| --- | --- | --- |

5.

Befrielse från regionala och kommunala skatter:

a)

Befrielse från regionala skatter i provinsen Córdoba.

| b) | Befrielse från regionala skatter i provinsen Buenos Aires. |
| --- | --- |

b)

Befrielse från regionala skatter i provinsen Buenos Aires.

| c) | Systemet för industrifrämjande och industriutveckling i provinsen Santiago del Estero – regional lag nr 6.750 |
| --- | --- |

c)

Systemet för industrifrämjande och industriutveckling i provinsen Santiago del Estero – regional lag nr 6.750

| d) | Överenskommelse om kommunala skatter mellan Louis Dreyfus Argentina och kommunen General Lagos. |
| --- | --- |

d)

Överenskommelse om kommunala skatter mellan Louis Dreyfus Argentina och kommunen General Lagos.

| e) | Minskad skattesats enligt ”Pacto Fiscal” (dekret nr 14/1994) |
| --- | --- |

e)

Minskad skattesats enligt ”Pacto Fiscal” (dekret nr 14/1994)

| f) | Undantag för fast egendom enligt industrilagen i Santa Fe: undantag från fastighetsskatt enligt regional lag nr 8.478/1979 (artikel 4), för att främja industrin. |
| --- | --- |

f)

Undantag för fast egendom enligt industrilagen i Santa Fe: undantag från fastighetsskatt enligt regional lag nr 8.478/1979 (artikel 4), för att främja industrin.

| g) | Befrielse från regionala skatter i provinsen Santa Fe. |
| --- | --- |

g)

Befrielse från regionala skatter i provinsen Santa Fe.

| h) | Befrielse från stämpelskatt i Santa Fe enligt artikel 183.29. |
| --- | --- |

h)

Befrielse från stämpelskatt i Santa Fe enligt artikel 183.29.

| i) | Befrielse från omsättningsskatt i Santa Fe för exportförsäljning enligt artikel 127. |
| --- | --- |

i)

Befrielse från omsättningsskatt i Santa Fe för exportförsäljning enligt artikel 127.

3.2   Statligt stöd till biodieselindustrin, bl.a. genom tillhandahållande av sojabönor mot för låg ersättning

Statligt stöd till biodieselindustrin, bl.a. genom tillhandahållande av sojabönor mot för låg ersättning

3.2.1   Tillämpning av bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen

Tillämpning av bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen

| (50) | Kommissionen underrättade de argentinska myndigheterna om att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen för sin prövning av förekomsten och omfattningen av det påstådda stödet till biodieselindustrin i form av tillhandahållande av sojabönor mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen underrättade de argentinska myndigheterna om att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen för sin prövning av förekomsten och omfattningen av det påstådda stödet till biodieselindustrin i form av tillhandahållande av sojabönor mot för låg ersättning.

| (51) | I det inledande skedet uppmanade kommissionen de argentinska myndigheterna att lämna kontaktuppgifter (namn, adresser och e-postadresser) till alla företag som levererade den viktigaste insatsvaran (sojabönor) för tillverkning av den berörda produkten. De argentinska myndigheterna lämnade inte dessa kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

(51)

I det inledande skedet uppmanade kommissionen de argentinska myndigheterna att lämna kontaktuppgifter (namn, adresser och e-postadresser) till alla företag som levererade den viktigaste insatsvaran (sojabönor) för tillverkning av den berörda produkten. De argentinska myndigheterna lämnade inte dessa kontaktuppgifter.

| (52) | Eftersom den frågan inte besvarades skickades en begäran om kompletterande upplysningar till de argentinska myndigheterna den 17 april 2018 i fråga om de största producenterna/leverantörerna av sojabönor som hade tillhandahållit insatsvaror till de argentinska biodieseltillverkarna. |
| --- | --- |

(52)

Eftersom den frågan inte besvarades skickades en begäran om kompletterande upplysningar till de argentinska myndigheterna den 17 april 2018 i fråga om de största producenterna/leverantörerna av sojabönor som hade tillhandahållit insatsvaror till de argentinska biodieseltillverkarna.

| (53) | Med tanke på det stora antalet företag som tillhandahåller den viktigaste insatsvaran för den berörda produkten och för att främja gott samarbete och få in åtminstone några relevanta uppgifter för utredningen, begränsade kommissionen sin begäran till uppgifter för endast de tio största producenterna/leverantörerna av sojabönor. |
| --- | --- |

(53)

Med tanke på det stora antalet företag som tillhandahåller den viktigaste insatsvaran för den berörda produkten och för att främja gott samarbete och få in åtminstone några relevanta uppgifter för utredningen, begränsade kommissionen sin begäran till uppgifter för endast de tio största producenterna/leverantörerna av sojabönor.

| (54) | Kommissionen fick inte in några fullständiga uppgifter för flertalet av dessa producenter/leverantörer av insatsvaror för tillverkningen av den berörda produkten. I själva verket fick kommissionen endast information från biodieseltillverkare som själva producerade sojaolja (inte sojabönor). Inga uppgifter lämnades av de tio största sojabönsproducenterna, så som begärts. I avsaknad av dessa uppgifter ansåg kommissionen att den inte fått avgörande information som var relevant för denna aspekt av undersökningen. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen fick inte in några fullständiga uppgifter för flertalet av dessa producenter/leverantörer av insatsvaror för tillverkningen av den berörda produkten. I själva verket fick kommissionen endast information från biodieseltillverkare som själva producerade sojaolja (inte sojabönor). Inga uppgifter lämnades av de tio största sojabönsproducenterna, så som begärts. I avsaknad av dessa uppgifter ansåg kommissionen att den inte fått avgörande information som var relevant för denna aspekt av undersökningen.

| (55) | Dessutom begärde kommissionen all tillgänglig information som efterfrågades i det föregående skälet för de leverantörer av sojabönor under åren 2014, 2015 och 2016 och för undersökningsperioden som de argentinska myndigheterna inte har något aktieinnehav i eller för vilka de inte är de största aktieinnehavarna. Denna information var nödvändig för att bedöma om sojabönsleverantören och biodieseltillverkaren var icke-närstående, närstående eller delar av samma enhet. Kommissionen begärde bevis på att de argentinska myndigheterna försökte kontakta dessa leverantörer eller att de skulle ange för kommissionen hur dessa uppgifter gick att få fram (t.ex. genom relevanta organisationer). De argentinska myndigheterna lämnade inte de efterfrågade upplysningarna eller några bevis för att de ens hade försökt kontakta dessa leverantörer. |
| --- | --- |

(55)

Dessutom begärde kommissionen all tillgänglig information som efterfrågades i det föregående skälet för de leverantörer av sojabönor under åren 2014, 2015 och 2016 och för undersökningsperioden som de argentinska myndigheterna inte har något aktieinnehav i eller för vilka de inte är de största aktieinnehavarna. Denna information var nödvändig för att bedöma om sojabönsleverantören och biodieseltillverkaren var icke-närstående, närstående eller delar av samma enhet. Kommissionen begärde bevis på att de argentinska myndigheterna försökte kontakta dessa leverantörer eller att de skulle ange för kommissionen hur dessa uppgifter gick att få fram (t.ex. genom relevanta organisationer). De argentinska myndigheterna lämnade inte de efterfrågade upplysningarna eller några bevis för att de ens hade försökt kontakta dessa leverantörer.

| (56) | I de argentinska myndigheternas svar av den 15 februari 2018 angavs att de uppgifter som kommissionen begärt om sojabönsodlarna kunde lämnas av fyra organ, däribland ACSOJA (Asociación de la Cadena de la Soja Argentina) och CARBIO. Kommissionens avdelningar träffade båda organisationerna under kontrollbesöket i Argentina men fick inga uppgifter om sojabönsleverantörerna. De två andra organisationerna (7) inspekterades inte på grund av tidsbrist. ACSOJA och CARBIO valdes ut för inspektion eftersom det var mest sannolikt att dessa skulle kunna bistå i undersökningen. |
| --- | --- |

(56)

I de argentinska myndigheternas svar av den 15 februari 2018 angavs att de uppgifter som kommissionen begärt om sojabönsodlarna kunde lämnas av fyra organ, däribland ACSOJA (Asociación de la Cadena de la Soja Argentina) och CARBIO. Kommissionens avdelningar träffade båda organisationerna under kontrollbesöket i Argentina men fick inga uppgifter om sojabönsleverantörerna. De två andra organisationerna (7) inspekterades inte på grund av tidsbrist. ACSOJA och CARBIO valdes ut för inspektion eftersom det var mest sannolikt att dessa skulle kunna bistå i undersökningen.

7

| (57) | Under mötet med ACSOJA ställde kommissionens företrädare en rad frågor om marknadssituationen för sojabönor i Argentina, om deras leverantörsförhållande till biodieseltillverkarna och om hur exportavgiften påverkar deras verksamhet. Företrädaren för ACSOJA lämnade inga meningsfulla svar på de frågorna och lämnade inga särskilda uppgifter eller bevis som gick att använda i undersökningen. Det var uppenbart att ACSOJA bara var en företrädare för andra sammanslutningar inom värdekedjan för sojabönor och inte kunde svara på detaljerade förfrågningar eller ge kommissionen den information om sojabönsproduktionen som efterfrågades i frågeformuläret. |
| --- | --- |

(57)

Under mötet med ACSOJA ställde kommissionens företrädare en rad frågor om marknadssituationen för sojabönor i Argentina, om deras leverantörsförhållande till biodieseltillverkarna och om hur exportavgiften påverkar deras verksamhet. Företrädaren för ACSOJA lämnade inga meningsfulla svar på de frågorna och lämnade inga särskilda uppgifter eller bevis som gick att använda i undersökningen. Det var uppenbart att ACSOJA bara var en företrädare för andra sammanslutningar inom värdekedjan för sojabönor och inte kunde svara på detaljerade förfrågningar eller ge kommissionen den information om sojabönsproduktionen som efterfrågades i frågeformuläret.

| (58) | ACSOJA åtog sig under kontrollbesöket också att skicka pressmeddelanden om exportavgiften på sojabönor och om produktionen i senare led. Kommissionen mottog aldrig dessa pressmeddelanden. |
| --- | --- |

(58)

ACSOJA åtog sig under kontrollbesöket också att skicka pressmeddelanden om exportavgiften på sojabönor och om produktionen i senare led. Kommissionen mottog aldrig dessa pressmeddelanden.

| (59) | Eftersom CARBIO är en sammanslutning av biodieseltillverkare kunde den inte ge kommissionen de uppgifter som krävdes om sojabönsproducenterna. |
| --- | --- |

(59)

Eftersom CARBIO är en sammanslutning av biodieseltillverkare kunde den inte ge kommissionen de uppgifter som krävdes om sojabönsproducenterna.

| (60) | När det gäller det påstådda statliga tillhandahållandet av sojabönor mot för låg ersättning lämnade de argentinska myndigheterna inte den information som krävdes och de bevis som kommissionen begärde i sitt frågeformulär, vare sig i skrivelsen av den 17 april 2018 eller under kontrollbesöket. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller det påstådda statliga tillhandahållandet av sojabönor mot för låg ersättning lämnade de argentinska myndigheterna inte den information som krävdes och de bevis som kommissionen begärde i sitt frågeformulär, vare sig i skrivelsen av den 17 april 2018 eller under kontrollbesöket.

| (61) | Bristen på samarbete i tillräcklig utsträckning innebar att kommissionen inte kunde samla in alla uppgifter som den betraktar som relevanta för bedömningen i denna undersökning. Framför allt fick kommissionen inte in några uppgifter eller data om marknaden för sojabönsproducenter, de statliga åtgärdernas (t.ex. exportskatten på sojabönor) inverkan på deras beteende samt leveranserna av sojabönor till biodieseltillverkarna. |
| --- | --- |

(61)

Bristen på samarbete i tillräcklig utsträckning innebar att kommissionen inte kunde samla in alla uppgifter som den betraktar som relevanta för bedömningen i denna undersökning. Framför allt fick kommissionen inte in några uppgifter eller data om marknaden för sojabönsproducenter, de statliga åtgärdernas (t.ex. exportskatten på sojabönor) inverkan på deras beteende samt leveranserna av sojabönor till biodieseltillverkarna.

| (62) | Informationen gällde bl.a. sojabönsproducenternas beteende och beslut före och efter införandet och de olika ändringarna av exportskatter och liknande begränsande åtgärder, deras produktionsstrategier och möjligheter att byta till andra grödor, tillgången till odlingsbar mark, marknadens egenskaper och utveckling i fråga om skillnaden mellan stora respektive små och medelstora företag, försäljnings- och marknadsföringskanalerna och strategierna för deras inhemska marknader och exportmarknader, priserna och prissättningspolitiken på deras inhemska marknader och exportmarknader, de internationella prisernas inverkan på deras prissättningspolicy, konkurrensläget inom landet och på exportmarknaderna, deras lönsamhet under åren, effekten av eventuell överkapacitet och lagringsstrategier, import och export hos deras viktigaste kunder inom landet och på exportmarknaderna, inbegripet sojabönspressningsindustrins roll och det mervärde som pressningsindustrin skapade samt konkurrensläget för pressningsindustrin i Argentina och på internationella marknader. |
| --- | --- |

(62)

Informationen gällde bl.a. sojabönsproducenternas beteende och beslut före och efter införandet och de olika ändringarna av exportskatter och liknande begränsande åtgärder, deras produktionsstrategier och möjligheter att byta till andra grödor, tillgången till odlingsbar mark, marknadens egenskaper och utveckling i fråga om skillnaden mellan stora respektive små och medelstora företag, försäljnings- och marknadsföringskanalerna och strategierna för deras inhemska marknader och exportmarknader, priserna och prissättningspolitiken på deras inhemska marknader och exportmarknader, de internationella prisernas inverkan på deras prissättningspolicy, konkurrensläget inom landet och på exportmarknaderna, deras lönsamhet under åren, effekten av eventuell överkapacitet och lagringsstrategier, import och export hos deras viktigaste kunder inom landet och på exportmarknaderna, inbegripet sojabönspressningsindustrins roll och det mervärde som pressningsindustrin skapade samt konkurrensläget för pressningsindustrin i Argentina och på internationella marknader.

| (63) | I motsats till vad de argentinska myndigheterna hävdade i sitt svar på frågeformuläret framkom det dessutom under kommissionens avdelningars kontrollbesök att de argentinska myndigheterna ägde en leverantör av sojabönor till biodieselindustrin, nämligen YPF (8). Eftersom YPF bara är en av hundratals leverantörer av sojabönor till biodieselindustrin kan de uppgifter som denna leverantör har lämnat inte användas för att fastställa agerandet för övriga leverantörer av sojabönor till biodieselindustrin. Framför allt odlar YPF inte sojabönor, utan tar emot sojabönor som betalning för gödningsmedel och bränsle och säljer sedan sojabönorna vidare på den argentinska inhemska marknaden. Företaget är därför inte representativt för de sojabönsodlare som är leverantörer till biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(63)

I motsats till vad de argentinska myndigheterna hävdade i sitt svar på frågeformuläret framkom det dessutom under kommissionens avdelningars kontrollbesök att de argentinska myndigheterna ägde en leverantör av sojabönor till biodieselindustrin, nämligen YPF (8). Eftersom YPF bara är en av hundratals leverantörer av sojabönor till biodieselindustrin kan de uppgifter som denna leverantör har lämnat inte användas för att fastställa agerandet för övriga leverantörer av sojabönor till biodieselindustrin. Framför allt odlar YPF inte sojabönor, utan tar emot sojabönor som betalning för gödningsmedel och bränsle och säljer sedan sojabönorna vidare på den argentinska inhemska marknaden. Företaget är därför inte representativt för de sojabönsodlare som är leverantörer till biodieselindustrin.

8

| (64) | I avsaknad av information som tydde på motsatsen från de argentinska myndigheterna har kommissionen delvis förlitat sig på tillgängliga fakta för sina slutsatser om dessa aspekter av undersökningen, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(64)

I avsaknad av information som tydde på motsatsen från de argentinska myndigheterna har kommissionen delvis förlitat sig på tillgängliga fakta för sina slutsatser om dessa aspekter av undersökningen, i enlighet med artikel 28 i grundförordningen.

| (65) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet bestred de argentinska myndigheterna återigen påståendet om att de inte hade samarbetat fullt ut när det gällde de begärda uppgifterna från sojabönsodlare och hänvisade till sin skrivelse av den 20 juli 2018. Även CARBIO hävdade att kommissionen felaktigt hade uppgett att de argentinska myndigheterna inte varit samarbetsvilliga. |
| --- | --- |

(65)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet bestred de argentinska myndigheterna återigen påståendet om att de inte hade samarbetat fullt ut när det gällde de begärda uppgifterna från sojabönsodlare och hänvisade till sin skrivelse av den 20 juli 2018. Även CARBIO hävdade att kommissionen felaktigt hade uppgett att de argentinska myndigheterna inte varit samarbetsvilliga.

| (66) | Kommissionen upprepade att de argentinska myndigheterna inte hade lämnat några kontaktuppgifter för sojabönsodlare och hade lämnat ofullständiga uppgifter om producenter av sojaolja. ACSOJA och CARBIO lämnade inte de uppgifter som kommissionen hade efterfrågat, vare sig i frågeformuläret eller vid mötena med dem. Under mötena visade det sig dessutom att företrädaren för ACSOJA inte kunde besvara detaljerade tekniska frågor och att CARBIO var en sammanslutning för biodieselproducenter, inte sojabönsproducenter. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen upprepade att de argentinska myndigheterna inte hade lämnat några kontaktuppgifter för sojabönsodlare och hade lämnat ofullständiga uppgifter om producenter av sojaolja. ACSOJA och CARBIO lämnade inte de uppgifter som kommissionen hade efterfrågat, vare sig i frågeformuläret eller vid mötena med dem. Under mötena visade det sig dessutom att företrädaren för ACSOJA inte kunde besvara detaljerade tekniska frågor och att CARBIO var en sammanslutning för biodieselproducenter, inte sojabönsproducenter.

| (67) | Kommissionen konstaterade att när det gäller de argentinska myndigheternas påstådda stöd till biodieselindustrin, framför allt genom olika åtgärder som t.ex. tillhandahållande av sojabönor mot för låg ersättning, lämnade de argentinska myndigheterna inte den information som krävdes och de bevis som kommissionen begärde i sitt frågeformulär, vare sig i skrivelsen av den 17 april 2018 eller under kontrollbesöket. Därför tvingades kommissionen att förlita sig på tillgängliga fakta om den delen av undersökningen. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen konstaterade att när det gäller de argentinska myndigheternas påstådda stöd till biodieselindustrin, framför allt genom olika åtgärder som t.ex. tillhandahållande av sojabönor mot för låg ersättning, lämnade de argentinska myndigheterna inte den information som krävdes och de bevis som kommissionen begärde i sitt frågeformulär, vare sig i skrivelsen av den 17 april 2018 eller under kontrollbesöket. Därför tvingades kommissionen att förlita sig på tillgängliga fakta om den delen av undersökningen.

| (68) | I brist på uppgifter från de argentinska myndigheterna om de argentinska sojabönsodlarnas försäljning, utgick kommissionen från de uppgifter om inhemska sojabönspriser som hade lämnats av de exporterande tillverkarna i urvalet. Dessutom utgick kommissionen från offentligt tillgänglig information om de argentinska myndigheternas anförtroende eller åläggande av funktioner gentemot sojabönsodlarna för att de skulle sälja sojabönor inom landet mot för låg ersättning och om de argentinska myndigheternas avsikt att stödja biodieselindustrin genom dessa och andra åtgärder. |
| --- | --- |

(68)

I brist på uppgifter från de argentinska myndigheterna om de argentinska sojabönsodlarnas försäljning, utgick kommissionen från de uppgifter om inhemska sojabönspriser som hade lämnats av de exporterande tillverkarna i urvalet. Dessutom utgick kommissionen från offentligt tillgänglig information om de argentinska myndigheternas anförtroende eller åläggande av funktioner gentemot sojabönsodlarna för att de skulle sälja sojabönor inom landet mot för låg ersättning och om de argentinska myndigheternas avsikt att stödja biodieselindustrin genom dessa och andra åtgärder.

| (69) | Efter utlämnandet av det slutgiltiga informationsdokumentet uttryckte GOA och CARBIO återigen invändningar mot kommissionens användning av tillgängliga fakta i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. De hävdade att användning av tillgängliga fakta endast är motiverad om en berörd part unerlåter att tillhandahålla ”nödvändig information” som är oundgänglig för att nå ett specifikt avgörande. Enligt GOA och CARBIO bevisade kommissionen aldrig hur den begärda information var oundgänglig för att nå ett specifikt avgörande i detta fall, och förbisåg det faktum att den begärda informationen antingen var otillgänglig för GOA, eller omfattades av strikt skattesekretess. |
| --- | --- |

(69)

Efter utlämnandet av det slutgiltiga informationsdokumentet uttryckte GOA och CARBIO återigen invändningar mot kommissionens användning av tillgängliga fakta i enlighet med artikel 28 i grundförordningen. De hävdade att användning av tillgängliga fakta endast är motiverad om en berörd part unerlåter att tillhandahålla ”nödvändig information” som är oundgänglig för att nå ett specifikt avgörande. Enligt GOA och CARBIO bevisade kommissionen aldrig hur den begärda information var oundgänglig för att nå ett specifikt avgörande i detta fall, och förbisåg det faktum att den begärda informationen antingen var otillgänglig för GOA, eller omfattades av strikt skattesekretess.

| (70) | Kommissionen förklarade utförligt i sitt meddelande till GOA skälen till att den behövde ytterligare information om sojabönsodlare och tillverkare av sojaolja. GOA:s och CARBIO:s påstående att GOA inte vara i stånd att tillhandahålla denna information stöddes inte av någon bevisning för att så var fallet, eller att kommissionen hade andra rimliga sätt att erhålla sådan information. Den begärda informationen var av sådan art att kommissionen kunde anta att den antingen var i GOA:s och/eller CARBIO:s ägo, eller åtminstone att GOA hade befogenhet att begära denna information från sojabönsodlare och tillverkare av sojaolja. Kommissionen förväntade sig också bättre samarbete från sojabönsodlare och tillverkare av sojaolja, om dessa kontaktades direkt av GOA och/eller i nära samarbete med kommissionen. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen förklarade utförligt i sitt meddelande till GOA skälen till att den behövde ytterligare information om sojabönsodlare och tillverkare av sojaolja. GOA:s och CARBIO:s påstående att GOA inte vara i stånd att tillhandahålla denna information stöddes inte av någon bevisning för att så var fallet, eller att kommissionen hade andra rimliga sätt att erhålla sådan information. Den begärda informationen var av sådan art att kommissionen kunde anta att den antingen var i GOA:s och/eller CARBIO:s ägo, eller åtminstone att GOA hade befogenhet att begära denna information från sojabönsodlare och tillverkare av sojaolja. Kommissionen förväntade sig också bättre samarbete från sojabönsodlare och tillverkare av sojaolja, om dessa kontaktades direkt av GOA och/eller i nära samarbete med kommissionen.

3.2.2   Analys

Analys

| (71) | Klaganden hävdade att de argentinska myndigheterna gav stöd till biodieselindustrin genom olika åtgärder. Klaganden hävdade i synnerhet att de argentinska myndigheterna hade genomfört en politik med höga exportavgifter och andra regleringar för sojabönor och sojaolja, som är den viktigaste råvaran i tillverkningen av biodiesel i Argentina. Enligt klaganden innebar detta att de argentinska myndigheterna säkerställde ett råvarupris för tillverkning av biodiesel som var betydligt lägre än de globala priserna. |
| --- | --- |

(71)

Klaganden hävdade att de argentinska myndigheterna gav stöd till biodieselindustrin genom olika åtgärder. Klaganden hävdade i synnerhet att de argentinska myndigheterna hade genomfört en politik med höga exportavgifter och andra regleringar för sojabönor och sojaolja, som är den viktigaste råvaran i tillverkningen av biodiesel i Argentina. Enligt klaganden innebar detta att de argentinska myndigheterna säkerställde ett råvarupris för tillverkning av biodiesel som var betydligt lägre än de globala priserna.

| (72) | Som anges i kommissionens promemoria om bevisningens tillräcklighet (9) ansåg kommissionen att exportbeskattningen verkade vara ett av de verktyg som de argentinska myndigheterna hade utformat för att ålägga sojabönsodlare och sojaoljeproducenter att bistå den argentinska biodieselindustrin. I denna undersökning har kommissionen granskat den uppsättning åtgärder som de argentinska myndigheterna har antagit för att stödja den argentinska biodieselindustrin på artificiell väg. |
| --- | --- |

(72)

Som anges i kommissionens promemoria om bevisningens tillräcklighet (9) ansåg kommissionen att exportbeskattningen verkade vara ett av de verktyg som de argentinska myndigheterna hade utformat för att ålägga sojabönsodlare och sojaoljeproducenter att bistå den argentinska biodieselindustrin. I denna undersökning har kommissionen granskat den uppsättning åtgärder som de argentinska myndigheterna har antagit för att stödja den argentinska biodieselindustrin på artificiell väg.

9

| (73) | För att kunna fastställa att det rör sig om en utjämningsbar subvention måste tre faktorer föreligga, nämligen a) ett finansiellt bidrag eller inkomst-/prisstöd, b) en förmån, och c) selektivitet (artikel 3 i grundförordningen) (10). |
| --- | --- |

(73)

För att kunna fastställa att det rör sig om en utjämningsbar subvention måste tre faktorer föreligga, nämligen a) ett finansiellt bidrag eller inkomst-/prisstöd, b) en förmån, och c) selektivitet (artikel 3 i grundförordningen) (10).

10

| (74) | För att komma fram till en slutsats om den första faktorn undersökte kommissionen om den uppsättning åtgärder som antagits av de argentinska myndigheterna leder till ett finansiellt bidrag i form av att de offentliga myndigheterna tillhandahåller sojabönor mot för låg ersättning till de argentinska exporterande biodieseltillverkarna, i enlighet med artikel 3.1 a i grundförordningen, och/eller om den uppsättning åtgärder som antagits av de argentinska myndigheterna faller inom kategorin inkomst-/prisstöd till biodieselindustrin, i enlighet med artikel 3.1 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(74)

För att komma fram till en slutsats om den första faktorn undersökte kommissionen om den uppsättning åtgärder som antagits av de argentinska myndigheterna leder till ett finansiellt bidrag i form av att de offentliga myndigheterna tillhandahåller sojabönor mot för låg ersättning till de argentinska exporterande biodieseltillverkarna, i enlighet med artikel 3.1 a i grundförordningen, och/eller om den uppsättning åtgärder som antagits av de argentinska myndigheterna faller inom kategorin inkomst-/prisstöd till biodieselindustrin, i enlighet med artikel 3.1 b i grundförordningen.

3.2.2.1   Finansiellt bidrag

Finansiellt bidrag

| (75) | Kommissionen konstaterade inledningsvis att alla företag i urvalet för stickprovsförfarandet köpte sojabönor på den inhemska marknaden från antingen närstående eller icke-närstående företag för bearbetning till sojaolja och sedan till biodiesel. Att de exporterande tillverkarna i urvalet inte köpte sojaolja för vidarebearbetning till biodiesel berodde på att de själva utvann sojaolja från sojabönorna som ett mellansteg i tillverkningen av biodiesel. Analysen i de följande underavsnitten inriktar sig därför på frågan om huruvida de argentinska myndigheterna tillhandahöll sojabönor (snarare än sojaolja) mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen konstaterade inledningsvis att alla företag i urvalet för stickprovsförfarandet köpte sojabönor på den inhemska marknaden från antingen närstående eller icke-närstående företag för bearbetning till sojaolja och sedan till biodiesel. Att de exporterande tillverkarna i urvalet inte köpte sojaolja för vidarebearbetning till biodiesel berodde på att de själva utvann sojaolja från sojabönorna som ett mellansteg i tillverkningen av biodiesel. Analysen i de följande underavsnitten inriktar sig därför på frågan om huruvida de argentinska myndigheterna tillhandahöll sojabönor (snarare än sojaolja) mot för låg ersättning.

| (76) | I artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen anges att ett finansiellt bidrag förekommer om de offentliga myndigheterna ”anförtror åt eller ålägger ett privat organ att utföra en eller flera av de funktioner som räknas upp i leden i, ii och iii och som normalt ligger inom deras kompetens och rent faktiskt inte skiljer sig från de offentliga myndigheternas normala praxis”. Den typ av funktioner som anges i artikel 3.1 a iii i grundförordningen föreligger när ”offentliga myndigheter tillhandahåller andra varor eller tjänster än sådana som rör allmän infrastruktur, eller köper varor”. Dessa bestämmelser återspeglar leden iii och iv i artikel 1.1 a 1 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (nedan kallat subventionsavtalet) och bör tolkas och tillämpas mot bakgrund av WTO:s relevanta rättspraxis. |
| --- | --- |

(76)

I artikel 3.1 a iv andra strecksatsen i grundförordningen anges att ett finansiellt bidrag förekommer om de offentliga myndigheterna ”anförtror åt eller ålägger ett privat organ att utföra en eller flera av de funktioner som räknas upp i leden i, ii och iii och som normalt ligger inom deras kompetens och rent faktiskt inte skiljer sig från de offentliga myndigheternas normala praxis”. Den typ av funktioner som anges i artikel 3.1 a iii i grundförordningen föreligger när ”offentliga myndigheter tillhandahåller andra varor eller tjänster än sådana som rör allmän infrastruktur, eller köper varor”. Dessa bestämmelser återspeglar leden iii och iv i artikel 1.1 a 1 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (nedan kallat subventionsavtalet) och bör tolkas och tillämpas mot bakgrund av WTO:s relevanta rättspraxis.

subventionsavtalet

| (77) | WTO-panelen om amerikanska exportbegränsningar slog fast att de två begreppen ”entrust” (anförtro) och ”direct” (ålägga) i artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet enligt gängse betydelse kräver att myndigheternas agerande måste omfatta en delegering (när det gäller anförtroende) eller order (när det gäller åläggande) (11). Förenta staternas argument om ”orsak och verkan” avvisades därmed och ett uttryckligt och bekräftande agerande i form av en delegering eller order förutsätts (12). |
| --- | --- |

(77)

WTO-panelen om amerikanska exportbegränsningar slog fast att de två begreppen ”entrust” (anförtro) och ”direct” (ålägga) i artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet enligt gängse betydelse kräver att myndigheternas agerande måste omfatta en delegering (när det gäller anförtroende) eller order (när det gäller åläggande) (11). Förenta staternas argument om ”orsak och verkan” avvisades därmed och ett uttryckligt och bekräftande agerande i form av en delegering eller order förutsätts (12).

11

12

| (78) | I ett senare ärende ansåg dock överprövningsorganet att det är alltför stelbent att som standard ersätta orden ”anförtro” och ”ålägga” med ”delegering” och ”order” (13). Enligt överprövningsorganet förekommer ”anförtroende” när myndigheterna överlåter ansvar på ett privat organ och ”åläggande” avser situationer där myndigheterna utövar sina befogenheter gentemot ett privat organ (14). |
| --- | --- |

(78)

I ett senare ärende ansåg dock överprövningsorganet att det är alltför stelbent att som standard ersätta orden ”anförtro” och ”ålägga” med ”delegering” och ”order” (13). Enligt överprövningsorganet förekommer ”anförtroende” när myndigheterna överlåter ansvar på ett privat organ och ”åläggande” avser situationer där myndigheterna utövar sina befogenheter gentemot ett privat organ (14).

13

14

| (79) | I båda fallen använder sig en myndighet av ett privat organ som ett ombud för att genomföra det finansiella bidraget och ”i de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament” (15). Samtidigt medger artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet inte att medlemsstaterna inför utjämningsåtgärder för produkter ”i de fall en myndighet enbart utövar sina allmänna föreskrivande befogenheter” (16) eller när ett statligt ingripande ”i vissa fall men inte i andra kan leda till ett visst resultat uteslutande beroende på de faktiska omständigheterna och marknadsaktörernas utövande av sitt fria val” (17). ”Anförtroende” och ”åläggande” innebär i stället att ”myndigheterna har en mer aktiv roll än att bara inta en stödjande hållning” (18). |
| --- | --- |

(79)

I båda fallen använder sig en myndighet av ett privat organ som ett ombud för att genomföra det finansiella bidraget och ”i de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament” (15). Samtidigt medger artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet inte att medlemsstaterna inför utjämningsåtgärder för produkter ”i de fall en myndighet enbart utövar sina allmänna föreskrivande befogenheter” (16) eller när ett statligt ingripande ”i vissa fall men inte i andra kan leda till ett visst resultat uteslutande beroende på de faktiska omständigheterna och marknadsaktörernas utövande av sitt fria val” (17). ”Anförtroende” och ”åläggande” innebär i stället att ”myndigheterna har en mer aktiv roll än att bara inta en stödjande hållning” (18).

15

16

17

18

| (80) | WTO ansåg inte heller att det faktum att ”ett privat organ ges eget handlingsutrymme nödvändigtvis står i strid med ett anförtroende eller åläggande av det privata organet [...] Det kan visserligen finnas fall där det privata organets eget handlingsutrymme är så pass stort att det blir omöjligt att dra några korrekta slutsatser om huruvida det privata organet har anförtrotts eller ålagts (att utföra en viss uppgift), men detta är något som rör sakförhållanden/bevis, som måste hanteras från fall till fall” (19). |
| --- | --- |

(80)

WTO ansåg inte heller att det faktum att ”ett privat organ ges eget handlingsutrymme nödvändigtvis står i strid med ett anförtroende eller åläggande av det privata organet [...] Det kan visserligen finnas fall där det privata organets eget handlingsutrymme är så pass stort att det blir omöjligt att dra några korrekta slutsatser om huruvida det privata organet har anförtrotts eller ålagts (att utföra en viss uppgift), men detta är något som rör sakförhållanden/bevis, som måste hanteras från fall till fall” (19).

19

| (81) | I linje med dessa avgöranden från WTO är inte alla myndighetsåtgärder som kan innebära förmåner lika med ett finansiellt bidrag i enlighet med artikel 3 i grundförordningen och artikel 1.1 a i subventionsavtalet. Det måste finnas bevisning för att myndigheterna har en strategi eller ett program som ska gynna den bransch som undersöks (i det här ärendet biodiesel-/biobränsleindustrin), genom att ålägga offentliga eller privata organ (i detta fall sojabönsodlare) att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning till biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(81)

I linje med dessa avgöranden från WTO är inte alla myndighetsåtgärder som kan innebära förmåner lika med ett finansiellt bidrag i enlighet med artikel 3 i grundförordningen och artikel 1.1 a i subventionsavtalet. Det måste finnas bevisning för att myndigheterna har en strategi eller ett program som ska gynna den bransch som undersöks (i det här ärendet biodiesel-/biobränsleindustrin), genom att ålägga offentliga eller privata organ (i detta fall sojabönsodlare) att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning till biodieselindustrin.

| (82) | I korthet innebär de relevanta avgörandena i WTO följande:






  i) | Avgörandet av huruvida det förekommer ett ”finansiellt bidrag” enligt artikel 1.1 a 1 i subventionsavtalet bör inriktas på egenskaperna hos de offentliga myndigheternas ingripande, inte på effekterna eller resultatet av de offentliga myndigheternas ingripande (20). Det är med andra ord ett välkänt faktum att myndigheter ingriper på marknaden i rollen som lagstiftare och att de när de gör detta ger upphov till effekter på marknaden och dess aktörer. I detta hänseende kan exempelvis en myndighet lagligen införa exportavgifter för att generera intäkter från en vara som är mycket konkurrenskraftig på de internationella marknaderna. Däremot går det inte att legitimt införa exportbegränsningar när det står klart att användningen av detta instrument tillsammans med andra mekanismer för att behålla råvaror inom landet och tvinga leverantörer att sälja till priser som är lägre än marknadspriserna ingår i en större plan som de offentliga myndigheterna har utformat för att stödja en viss industri eller uppsättning industrier i syfte att stärka deras konkurrenskraft. Typen av myndighetsåtgärd, inbegripet dess sammanhang, mål och syfte, är därför relevant för bedömningen av komponenten ”finansiellt bidrag”. |
| --- | --- | --- |

(82)

I korthet innebär de relevanta avgörandena i WTO följande:

i)

Avgörandet av huruvida det förekommer ett ”finansiellt bidrag” enligt artikel 1.1 a 1 i subventionsavtalet bör inriktas på egenskaperna hos de offentliga myndigheternas ingripande, inte på effekterna eller resultatet av de offentliga myndigheternas ingripande (20). Det är med andra ord ett välkänt faktum att myndigheter ingriper på marknaden i rollen som lagstiftare och att de när de gör detta ger upphov till effekter på marknaden och dess aktörer. I detta hänseende kan exempelvis en myndighet lagligen införa exportavgifter för att generera intäkter från en vara som är mycket konkurrenskraftig på de internationella marknaderna. Däremot går det inte att legitimt införa exportbegränsningar när det står klart att användningen av detta instrument tillsammans med andra mekanismer för att behålla råvaror inom landet och tvinga leverantörer att sälja till priser som är lägre än marknadspriserna ingår i en större plan som de offentliga myndigheterna har utformat för att stödja en viss industri eller uppsättning industrier i syfte att stärka deras konkurrenskraft. Typen av myndighetsåtgärd, inbegripet dess sammanhang, mål och syfte, är därför relevant för bedömningen av komponenten ”finansiellt bidrag”.

egenskaperna

effekterna

resultatet

20

lagstiftare

effekter

| ii) | ”Anförtroende” eller ”åläggande” skulle omfatta ett uttryckligt och bekräftande agerande riktat mot en viss part i förhållande till en viss uppgift eller skyldighet, vilket är något helt annat än en situation där offentliga myndigheter ingriper på marknaden på ett sätt som kanske eller kanske inte får ett visst resultat med tanke på sakförhållandena och aktörernas utövande av sitt fria val på den marknaden. Den avgörande frågan bakom begreppen ”anförtroende” eller ”åläggande” är huruvida det berörda beteendet, dvs. det finansiella bidraget i form av tillhandahållande av varor mot för låg ersättning, kan hänföras till de offentliga myndigheterna eller fortfarande är de privata aktörernas fria val med hänsyn till marknaden, t.ex. i fråga om lagstadgade begränsningar (21). |
| --- | --- |

ii)

”Anförtroende” eller ”åläggande” skulle omfatta ett uttryckligt och bekräftande agerande riktat mot en viss part i förhållande till en viss uppgift eller skyldighet, vilket är något helt annat än en situation där offentliga myndigheter ingriper på marknaden på ett sätt som kanske eller kanske inte får ett visst resultat med tanke på sakförhållandena och aktörernas utövande av sitt fria val på den marknaden. Den avgörande frågan bakom begreppen ”anförtroende” eller ”åläggande” är huruvida det berörda beteendet, dvs. det finansiella bidraget i form av tillhandahållande av varor mot för låg ersättning, kan hänföras till de offentliga myndigheterna eller fortfarande är de privata aktörernas fria val med hänsyn till marknaden, t.ex. i fråga om lagstadgade begränsningar (21).

resultat

21

| iii) | Artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet är i princip en bestämmelse mot kringgående. För att det ska föreligga anförtroende eller åläggande måste de offentliga myndigheterna därför överlåta ansvaret på ett privat organ eller utöva sina befogenheter gentemot ett privat organ för att åstadkomma ett finansiellt bidrag. I de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament, vilket i sin tur är ett bevis på anförtroende eller åläggande (22). Det är dock sannolikt att offentliga myndigheter har andra möjligheter att utöva befogenheter gentemot ett privat organ, varav en del kan vara ”mer subtila” än en order och de kanske inte har samma grad av tvång (23). |
| --- | --- |

iii)

Artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet är i princip en bestämmelse mot kringgående. För att det ska föreligga anförtroende eller åläggande måste de offentliga myndigheterna därför överlåta ansvaret på ett privat organ eller utöva sina befogenheter gentemot ett privat organ för att åstadkomma ett finansiellt bidrag. I de flesta fall kan det antas att ett anförtroende eller åläggande av funktioner till ett privat organ omfattar någon form av hot eller incitament, vilket i sin tur är ett bevis på anförtroende eller åläggande (22). Det är dock sannolikt att offentliga myndigheter har andra möjligheter att utöva befogenheter gentemot ett privat organ, varav en del kan vara ”mer subtila” än en order och de kanske inte har samma grad av tvång (23).

22

23

| iv) | Det måste finnas ett ”påvisbart samband” mellan de offentliga myndigheternas agerande och det privata organets beteende (24). Det finns ingen anledning till att ett fall av anförtroende eller åläggande från de offentliga myndigheternas sida inte skulle kunna förutsättas med hjälp av indirekta bevis (t.ex. underförstådda och informella fall av delegering eller order), förutsatt att den bevisningen har bevisvärde och är övertygande (25). I detta avseende kan bevis för de offentliga myndigheternas avsikt att stödja industrin i senare marknadsled (t.ex. genom offentligt tillkännagiven politik eller statliga beslut, eller genom andra offentliga åtgärder), eller förekomsten av andra offentliga åtgärder som säkerställer ett visst resultat på marknaden (t.ex. en exportbegränsning tillsammans med en offentlig åtgärd som hindrar aktörer som omfattas av de begränsningarna från att lagra sina produkter), vara relevanta för att fastställa huruvida det rör sig om ett finansiellt bidrag enligt artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet (särskilt som en indirekt metod för de offentliga myndigheterna att tillhandahålla varor, i enlighet med led iii). Under vissa omständigheter kan offentliga myndigheters ”vägledning” utgöra ett åläggande (26). Förekomsten av vissa effekter på marknaden (t.ex. minskade priser) kan också vara en faktor som behöver tas med i beräkningen tillsammans med all övrig tillgänglig bevisning, inbegripet möjligheten att förutse dessa effekter i ett visst sammanhang. Slutligen kan ett privat organ, beroende på omständigheterna, besluta sig för att inte utföra en funktion som den har anförtrotts eller ålagts, trots eventuella negativa följder. Detta bevisar dock inte i sig att det privata organet inte har varit föremål för ett anförtroende eller åläggande (27). |
| --- | --- |

iv)

Det måste finnas ett ”påvisbart samband” mellan de offentliga myndigheternas agerande och det privata organets beteende (24). Det finns ingen anledning till att ett fall av anförtroende eller åläggande från de offentliga myndigheternas sida inte skulle kunna förutsättas med hjälp av indirekta bevis (t.ex. underförstådda och informella fall av delegering eller order), förutsatt att den bevisningen har bevisvärde och är övertygande (25). I detta avseende kan bevis för de offentliga myndigheternas avsikt att stödja industrin i senare marknadsled (t.ex. genom offentligt tillkännagiven politik eller statliga beslut, eller genom andra offentliga åtgärder), eller förekomsten av andra offentliga åtgärder som säkerställer ett visst resultat på marknaden (t.ex. en exportbegränsning tillsammans med en offentlig åtgärd som hindrar aktörer som omfattas av de begränsningarna från att lagra sina produkter), vara relevanta för att fastställa huruvida det rör sig om ett finansiellt bidrag enligt artikel 1.1 a 1 iv i subventionsavtalet (särskilt som en indirekt metod för de offentliga myndigheterna att tillhandahålla varor, i enlighet med led iii). Under vissa omständigheter kan offentliga myndigheters ”vägledning” utgöra ett åläggande (26). Förekomsten av vissa effekter på marknaden (t.ex. minskade priser) kan också vara en faktor som behöver tas med i beräkningen tillsammans med all övrig tillgänglig bevisning, inbegripet möjligheten att förutse dessa effekter i ett visst sammanhang. Slutligen kan ett privat organ, beroende på omständigheterna, besluta sig för att inte utföra en funktion som den har anförtrotts eller ålagts, trots eventuella negativa följder. Detta bevisar dock inte i sig att det privata organet inte har varit föremål för ett anförtroende eller åläggande (27).

24

25

kan

26

effekter

27

| (83) | I linje med denna rättspraxis har kommissionen mycket noggrant granskat vilken typ av ingripanden det handlar om från de argentinska myndigheternas sida (gäller de argentinska myndigheternas ingripanden anförtroende eller åläggande för sojabönsodlare?) vilken typ av organ åläggandena gäller (är sojabönsodlare privata organ i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen?) och vilka åtgärder det handlar om för dessa organ (har dessa sojabönsodlare tillhandahållit sojabönor till den argentinska biodieselindustrin mot för låg ersättning och därmed agerat som ombud för de argentinska myndigheterna?). Kommissionen har vidare undersökt om den funktion som utförts normalt skulle ligga inom myndigheternas kompetens (är tillhandahållandet av sojabönor mot för låg ersättning till företag som producerar sojaolja i Argentina en normal verksamhet för myndigheterna?) och om denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från myndigheternas normala praxis (skiljer sig själva tillhandahållandet av sojabönor från odlarna rent faktiskt från vad myndigheterna skulle ha gjort själva?). |
| --- | --- |

(83)

I linje med denna rättspraxis har kommissionen mycket noggrant granskat vilken typ av ingripanden det handlar om från de argentinska myndigheternas sida (gäller de argentinska myndigheternas ingripanden anförtroende eller åläggande för sojabönsodlare?) vilken typ av organ åläggandena gäller (är sojabönsodlare privata organ i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen?) och vilka åtgärder det handlar om för dessa organ (har dessa sojabönsodlare tillhandahållit sojabönor till den argentinska biodieselindustrin mot för låg ersättning och därmed agerat som ombud för de argentinska myndigheterna?). Kommissionen har vidare undersökt om den funktion som utförts normalt skulle ligga inom myndigheternas kompetens (är tillhandahållandet av sojabönor mot för låg ersättning till företag som producerar sojaolja i Argentina en normal verksamhet för myndigheterna?) och om denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från myndigheternas normala praxis (skiljer sig själva tillhandahållandet av sojabönor från odlarna rent faktiskt från vad myndigheterna skulle ha gjort själva?).

3.2.2.2   Anförtroende åt eller åläggande för sojabönsodlarna från de argentinska myndigheternas sida

Anförtroende åt eller åläggande för sojabönsodlarna från de argentinska myndigheternas sida

| (84) | Mot bakgrund av den rättspraxis från WTO som avses i skälen 77–82, undersökte kommissionen först om de argentinska myndigheternas stöd till den argentinska biodieselindustrin faktiskt är ett mål för en politik från myndigheternas sida och inte bara en ”sidoeffekt” av utövandet av allmänna föreskrivande befogenheter. Kommissionen undersökte särskilt om den snedvridning av priserna som konstaterats var en del av myndigheternas mål eller om de lägre priserna på sojabönor snarare var en ”oavsiktlig” biprodukt av myndigheternas allmänna föreskrivande verksamhet. I enlighet med slutsatserna i skäl 64 beslutade sig kommissionen för att delvis utgå från tillgängliga fakta för att avgöra om de argentinska myndigheterna hade utfärdat något anförtroende eller åläggande av funktioner för sojabönsodlarna. |
| --- | --- |

(84)

Mot bakgrund av den rättspraxis från WTO som avses i skälen 77–82, undersökte kommissionen först om de argentinska myndigheternas stöd till den argentinska biodieselindustrin faktiskt är ett mål för en politik från myndigheternas sida och inte bara en ”sidoeffekt” av utövandet av allmänna föreskrivande befogenheter. Kommissionen undersökte särskilt om den snedvridning av priserna som konstaterats var en del av myndigheternas mål eller om de lägre priserna på sojabönor snarare var en ”oavsiktlig” biprodukt av myndigheternas allmänna föreskrivande verksamhet. I enlighet med slutsatserna i skäl 64 beslutade sig kommissionen för att delvis utgå från tillgängliga fakta för att avgöra om de argentinska myndigheterna hade utfärdat något anförtroende eller åläggande av funktioner för sojabönsodlarna.

| (85) | Flera dokument visar att de argentinska myndigheterna uttryckligen hade som ett politiskt mål att försöka stödja och utveckla biodieselindustrin, särskilt genom att försöka minska de inhemska priserna på insatsvarorna (sojabönor) och därigenom tillhandahålla ett finansiellt bidrag till tillverkningen av biodiesel. |
| --- | --- |

(85)

Flera dokument visar att de argentinska myndigheterna uttryckligen hade som ett politiskt mål att försöka stödja och utveckla biodieselindustrin, särskilt genom att försöka minska de inhemska priserna på insatsvarorna (sojabönor) och därigenom tillhandahålla ett finansiellt bidrag till tillverkningen av biodiesel.

| (86) | Detta stöd åstadkoms genom flera åtgärder som kan hänföras till de argentinska myndigheterna (däribland exportskatt på sojabönor, subventioner till sojabönsproducenter för att de ska fortsätta producera och sälja inom landet till biodieseltillverkare, motåtgärder mot produktion av annan spannmål, t.ex. genom införande av exportkvoter och offentliga uttalanden för att uppmuntra sojabönsproducenter att inte upphöra med sin produktion och att fortsätta sälja inom landet) (28). Dessa åtgärder har visserligen ändrats vid flera tillfällen sedan de infördes 1994, (29) men de har tillämpats kontinuerligt i syfte att, vilket de argentinska myndigheterna själva har angett i lagstiftningen (se skälen 89–100), sänka det inhemska priset på sojabönor samtidigt som världsmarknadspriserna stiger och för att gynna utvecklingen av förädlingskedjan i Argentina, som bl.a. omfattar biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(86)

Detta stöd åstadkoms genom flera åtgärder som kan hänföras till de argentinska myndigheterna (däribland exportskatt på sojabönor, subventioner till sojabönsproducenter för att de ska fortsätta producera och sälja inom landet till biodieseltillverkare, motåtgärder mot produktion av annan spannmål, t.ex. genom införande av exportkvoter och offentliga uttalanden för att uppmuntra sojabönsproducenter att inte upphöra med sin produktion och att fortsätta sälja inom landet) (28). Dessa åtgärder har visserligen ändrats vid flera tillfällen sedan de infördes 1994, (29) men de har tillämpats kontinuerligt i syfte att, vilket de argentinska myndigheterna själva har angett i lagstiftningen (se skälen 89–100), sänka det inhemska priset på sojabönor samtidigt som världsmarknadspriserna stiger och för att gynna utvecklingen av förädlingskedjan i Argentina, som bl.a. omfattar biodieselindustrin.

28

29

| (87) | Exportskatten på sojabönor är ett viktigt verktyg som används av de argentinska myndigheterna för att stödja biodieselindustrin. Enligt OECD tar de argentinska myndigheterna framför allt genom exportavgifter ut ”högre avgifter på råvaror eller från producenter av insatsvaror medan lägre avgifter tas ut på slutprodukter”. ”[...] Den prisfördel som den inhemska industrin i senare marknadsled får av detta kan snedvrida och minska konkurrensen på såväl de inhemska som de utländska marknaderna” (30). Dessutom angav International Renewable Energy Agency (Irena) i en rapport om Argentina att ”särskilda exportskatter för biobränslen jämfört med andra produkter från samma råvara främjade exporten av biobränslen, särskilt biodiesel” (31). Världsbanken konstaterade att de argentinska myndigheterna tar ut höga exportskatter som ”sänker de inhemska råvarukostnaderna och uppmuntrar export av biodiesel” (32). |
| --- | --- |

(87)

Exportskatten på sojabönor är ett viktigt verktyg som används av de argentinska myndigheterna för att stödja biodieselindustrin. Enligt OECD tar de argentinska myndigheterna framför allt genom exportavgifter ut ”högre avgifter på råvaror eller från producenter av insatsvaror medan lägre avgifter tas ut på slutprodukter”. ”[...] Den prisfördel som den inhemska industrin i senare marknadsled får av detta kan snedvrida och minska konkurrensen på såväl de inhemska som de utländska marknaderna” (30). Dessutom angav International Renewable Energy Agency (Irena) i en rapport om Argentina att ”särskilda exportskatter för biobränslen jämfört med andra produkter från samma råvara främjade exporten av biobränslen, särskilt biodiesel” (31). Världsbanken konstaterade att de argentinska myndigheterna tar ut höga exportskatter som ”sänker de inhemska råvarukostnaderna och uppmuntrar export av biodiesel” (32).

30

31

32

| (88) | De argentinska myndigheterna hävdade att inga av publikationerna från OECD, Irena och Världsbanken hänvisade till att de argentinska myndigheterna uttryckligen hade som mål att stödja den argentinska biodieselindustrin. De argentinska myndigheterna ifrågasatte dock inte riktigheten i de citat som kommissionen hade hittat. I motsats till de argentinska myndigheterna ansåg kommissionen att analyserna i dessa publikationer stöder kommissionens slutsats om att de argentinska myndigheterna uttryckligen stöder den argentinska biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(88)

De argentinska myndigheterna hävdade att inga av publikationerna från OECD, Irena och Världsbanken hänvisade till att de argentinska myndigheterna uttryckligen hade som mål att stödja den argentinska biodieselindustrin. De argentinska myndigheterna ifrågasatte dock inte riktigheten i de citat som kommissionen hade hittat. I motsats till de argentinska myndigheterna ansåg kommissionen att analyserna i dessa publikationer stöder kommissionens slutsats om att de argentinska myndigheterna uttryckligen stöder den argentinska biodieselindustrin.

| (89) | Argentina har haft en exportavgift på sojabönor sedan 1994, som legat fast på 3,5 %. Som framgår av alla de ändringar i lagstiftningen som anges i skälen 91–100 visar de åtgärder som använts för att justera exportskatten efter den ursprungliga skattesatsen att de argentinska myndigheterna uttryckligen har som mål att sänka de inhemska priserna samtidigt som världsmarknadspriserna stiger. Under undersökningen hävdade de argentinska myndigheterna att exportavgiften på sojabönor och sojaolja införts för att öka intäkterna. Trots flera förfrågningar från kommissionen om att tillhandahålla dokumentation som stöder påståendet har de argentinska myndigheterna inte lämnat någon sådan dokumentation. |
| --- | --- |

(89)

Argentina har haft en exportavgift på sojabönor sedan 1994, som legat fast på 3,5 %. Som framgår av alla de ändringar i lagstiftningen som anges i skälen 91–100 visar de åtgärder som använts för att justera exportskatten efter den ursprungliga skattesatsen att de argentinska myndigheterna uttryckligen har som mål att sänka de inhemska priserna samtidigt som världsmarknadspriserna stiger. Under undersökningen hävdade de argentinska myndigheterna att exportavgiften på sojabönor och sojaolja införts för att öka intäkterna. Trots flera förfrågningar från kommissionen om att tillhandahålla dokumentation som stöder påståendet har de argentinska myndigheterna inte lämnat någon sådan dokumentation.

| (90) | Höjda intäkter anges inte heller som ett skäl till exportskattens nivå i någon av rättsakterna sedan 2002 om justeringar av exportskatten på sojabönor, sojaolja eller biodiesel. Som förklaras i skälen 91–100 anges i stället i dessa rättsakter att syftet med exportskatten är att motivera sojabönsleverantörer att fortsätta sälja inom landet, till lägre priser än de internationella priserna. I stället för att vara en åtgärd för skatteintäkter använder de argentinska myndigheterna alltså exportskatt på sojabönor som ett verktyg för att stödja den inhemska biodieselindustrins utveckling. |
| --- | --- |

(90)

Höjda intäkter anges inte heller som ett skäl till exportskattens nivå i någon av rättsakterna sedan 2002 om justeringar av exportskatten på sojabönor, sojaolja eller biodiesel. Som förklaras i skälen 91–100 anges i stället i dessa rättsakter att syftet med exportskatten är att motivera sojabönsleverantörer att fortsätta sälja inom landet, till lägre priser än de internationella priserna. I stället för att vara en åtgärd för skatteintäkter använder de argentinska myndigheterna alltså exportskatt på sojabönor som ett verktyg för att stödja den inhemska biodieselindustrins utveckling.

| (91) | Efter en förklaring om att det rådde ett nödläge (33) höjdes exportskatten 2002 från 3,5 % till 13,5 % genom resolution 11/2002 (34). Resolutionen innehöll följande påstående: ”effekterna av en eventuellt avsevärd förändring i de internationella priserna på jordbruksprodukter måste också beaktas” (fetstil tillagd), vilket visar att syftet med åtgärden var att påverka det inhemska marknadspriset på sojabönor jämfört med världsmarknadspriset. |
| --- | --- |

(91)

Efter en förklaring om att det rådde ett nödläge (33) höjdes exportskatten 2002 från 3,5 % till 13,5 % genom resolution 11/2002 (34). Resolutionen innehöll följande påstående: ”effekterna av en eventuellt avsevärd förändring i de internationella priserna på jordbruksprodukter måste också beaktas” (fetstil tillagd), vilket visar att syftet med åtgärden var att påverka det inhemska marknadspriset på sojabönor jämfört med världsmarknadspriset.

33

34

effekterna av en eventuellt avsevärd förändring i de internationella priserna på jordbruksprodukter måste också beaktas

| (92) | Skatten höjdes ytterligare samma år, från 13,5 % till 23,5 % genom resolution 35/2002 (35). Där anges att ”enligt lag nr 22.415 får import av konsumtionsvaror beskattas i syfte att stabilisera de inhemska priserna tills de når en lämplig nivå och upprätthåller en tillgång som tillgodoser behoven på den inhemska marknaden”. Enligt lagtexten var åtgärderna av övergångskaraktär och infördes tillfälligt så länge den aktuella allmänna ekonomiska situationen varade. Denna exportskatt tillämpas dock fortfarande och ligger på ungefär samma nivå som vid nödläget, medan exportskatten på annan spannmål har fastställts till 0 % (36). |
| --- | --- |

(92)

Skatten höjdes ytterligare samma år, från 13,5 % till 23,5 % genom resolution 35/2002 (35). Där anges att ”enligt lag nr 22.415 får import av konsumtionsvaror beskattas i syfte att stabilisera de inhemska priserna tills de når en lämplig nivå och upprätthåller en tillgång som tillgodoser behoven på den inhemska marknaden”. Enligt lagtexten var åtgärderna av övergångskaraktär och infördes tillfälligt så länge den aktuella allmänna ekonomiska situationen varade. Denna exportskatt tillämpas dock fortfarande och ligger på ungefär samma nivå som vid nödläget, medan exportskatten på annan spannmål har fastställts till 0 % (36).

35

36

| (93) | År 2007 inledde de första storskaliga biodieseltillverkarna i Argentina sin verksamhet. Det året offentliggjorde de argentinska myndigheterna två resolutioner om att höja exportskatten på sojabönor från 23,5 % till 27,5 % (37) och därefter till 35 % (38). Båda resolutionerna angav som skäl för den ytterligare höjningen av exportavgiften att förutom en ökad inhemsk och internationell efterfrågan på dessa produkter så utnyttjades de produkter som omfattades av resolutionerna (övervägande produkter relaterade till sojabönor) för nya produktionsändamål, av vilka biobränslen nämndes som ett uttryckligt exempel. |
| --- | --- |

(93)

År 2007 inledde de första storskaliga biodieseltillverkarna i Argentina sin verksamhet. Det året offentliggjorde de argentinska myndigheterna två resolutioner om att höja exportskatten på sojabönor från 23,5 % till 27,5 % (37) och därefter till 35 % (38). Båda resolutionerna angav som skäl för den ytterligare höjningen av exportavgiften att förutom en ökad inhemsk och internationell efterfrågan på dessa produkter så utnyttjades de produkter som omfattades av resolutionerna (övervägande produkter relaterade till sojabönor) för nya produktionsändamål, av vilka biobränslen nämndes som ett uttryckligt exempel.

37

38

| (94) | I resolution 10/2007 (39) angavs dessutom uttryckligen att ”de internationella spannmålspriserna har ökat kraftigt [...] varför det anses lämpligt att införa ytterligare exporttullar på ett antal av de tidigare nämnda varorna” (fetstil tillagd). |
| --- | --- |

(94)

I resolution 10/2007 (39) angavs dessutom uttryckligen att ”de internationella spannmålspriserna har ökat kraftigt [...] varför det anses lämpligt att införa ytterligare exporttullar på ett antal av de tidigare nämnda varorna” (fetstil tillagd).

39

varför det anses lämpligt att införa ytterligare exporttullar på ett antal av de tidigare nämnda varorna

| (95) | I resolution 369/2007 (40) konstaterades också att exportskatten behövde höjas för att ”sänka de inhemska priserna, befästa förbättringarna i inkomstfördelning och stimulera förädling” (fetstil tillagd). |
| --- | --- |

(95)

I resolution 369/2007 (40) konstaterades också att exportskatten behövde höjas för att ”sänka de inhemska priserna, befästa förbättringarna i inkomstfördelning och stimulera förädling” (fetstil tillagd).

40

sänka de inhemska priserna, befästa förbättringarna i inkomstfördelning och stimulera förädling

| (96) | År 2008 inrättade de argentinska myndigheterna genom resolution 125/2008 (41) en formel för att beräkna ett fast belopp för exportskatten, beroende på nivån på det officiella fob-pris som fastställs dagligen av regeringen (ministeriet för jordbruksindustrin). |
| --- | --- |

(96)

År 2008 inrättade de argentinska myndigheterna genom resolution 125/2008 (41) en formel för att beräkna ett fast belopp för exportskatten, beroende på nivån på det officiella fob-pris som fastställs dagligen av regeringen (ministeriet för jordbruksindustrin).

41

| (97) | I resolution nr 125/2008 angavs följande politiska mål: ”De internationella priserna på spannmål och oljeväxter har ökat betydligt under senare år, med stora prisvariationer från år till år. Om denna situation skulle fortsätta skulle det kunna få negativa följder för ekonomin som helhet, såsom högre inhemska priser, en mindre rättvis välståndsfördelning och större osäkerhet när det gäller beslut om investeringar i jordbruks- och boskapsnäringen. Den föreslagna ändringen av systemet med exportavgifter för en viktig undergrupp av spannmål och oljeväxter är ett lämpligt verktyg för att lösa de nämnda problemen.” (Fetstil tillagd.) |
| --- | --- |

(97)

I resolution nr 125/2008 angavs följande politiska mål: ”De internationella priserna på spannmål och oljeväxter har ökat betydligt under senare år, med stora prisvariationer från år till år. Om denna situation skulle fortsätta skulle det kunna få negativa följder för ekonomin som helhet, såsom högre inhemska priser, en mindre rättvis välståndsfördelning och större osäkerhet när det gäller beslut om investeringar i jordbruks- och boskapsnäringen. Den föreslagna ändringen av systemet med exportavgifter för en viktig undergrupp av spannmål och oljeväxter är ett lämpligt verktyg för att lösa de nämnda problemen.” (Fetstil tillagd.)

Om denna situation skulle fortsätta skulle det kunna få negativa följder för ekonomin som helhet, såsom högre inhemska priser,

| (98) | Samma år ändrade de argentinska myndigheterna genom resolution 64/2008 (42) formeln för beräkningen av exportskatten och uttryckte återigen sitt politiska mål: ”Syftet med systemet med rörliga exportavgifter är att mildra effekten på de inhemska priserna av ökade internationella priser på spannmål och oljeväxter och deras biprodukter samt att bidra till en förbättrad välståndsfördelning.” (Fetstil tillagd.) |
| --- | --- |

(98)

Samma år ändrade de argentinska myndigheterna genom resolution 64/2008 (42) formeln för beräkningen av exportskatten och uttryckte återigen sitt politiska mål: ”Syftet med systemet med rörliga exportavgifter är att mildra effekten på de inhemska priserna av ökade internationella priser på spannmål och oljeväxter och deras biprodukter samt att bidra till en förbättrad välståndsfördelning.” (Fetstil tillagd.)

42

är att mildra effekten på de inhemska priserna av ökade internationella priser på spannmål och oljeväxter

att bidra till en förbättrad välståndsfördelning

| (99) | År 2012 offentliggjorde de argentinska myndigheterna en gemensam resolution enligt vilken Argentina hade antagit ett antal politiska beslut för att stärka den inhemska biodieselindustrin, framför allt efter antagandet av lag nr 26.093. I den gemensamma resolutionen konstaterades också att exporttullarna på biodiesel och blandningar av den stämde överens med de exporttullar som tillämpades på andra biprodukter från oljefrösektorn, med hänsyn till de olika produktionskostnaderna och med en bibehållen skillnad för att den effektiva skatten på biodiesel var lägre än för dess viktigaste insatsvara, för att på så sätt främja förädling i Argentina och bidra till att stärka utvecklingen inom biodieselindustrin (43). |
| --- | --- |

(99)

År 2012 offentliggjorde de argentinska myndigheterna en gemensam resolution enligt vilken Argentina hade antagit ett antal politiska beslut för att stärka den inhemska biodieselindustrin, framför allt efter antagandet av lag nr 26.093. I den gemensamma resolutionen konstaterades också att exporttullarna på biodiesel och blandningar av den stämde överens med de exporttullar som tillämpades på andra biprodukter från oljefrösektorn, med hänsyn till de olika produktionskostnaderna och med en bibehållen skillnad för att den effektiva skatten på biodiesel var lägre än för dess viktigaste insatsvara, för att på så sätt främja förädling i Argentina och bidra till att stärka utvecklingen inom biodieselindustrin (43).

för att på så sätt främja förädling i Argentina och bidra till att stärka utvecklingen inom biodieselindustrin

43

| (100) | Trots att den nyvalda argentinska regeringen i slutet av 2015 avskaffade exportavgiften på annan spannmål och andra oljeväxter behölls en hög exportavgift på sojabönor. I dekret nr 133/2015 (44) om avskaffande av exportskatt på vete och justering av skattesatsen för sojabönor till 30 % angavs följande politiska mål: ”När det gäller sojabönor och deras biprodukter har ökningen av odlad areal och den förra säsongens rekordskörd inte förhindrat en försämring av konkurrenskraften och lönsamheten i hela den relaterade värdekedjan” (fetstil tillagd). Värdekedjan rör i detta sammanhang bl.a. biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(100)

Trots att den nyvalda argentinska regeringen i slutet av 2015 avskaffade exportavgiften på annan spannmål och andra oljeväxter behölls en hög exportavgift på sojabönor. I dekret nr 133/2015 (44) om avskaffande av exportskatt på vete och justering av skattesatsen för sojabönor till 30 % angavs följande politiska mål: ”När det gäller sojabönor och deras biprodukter har ökningen av odlad areal och den förra säsongens rekordskörd inte förhindrat en försämring av konkurrenskraften och lönsamheten i hela den relaterade värdekedjan” (fetstil tillagd). Värdekedjan rör i detta sammanhang bl.a. biodieselindustrin.

44

inte förhindrat en försämring av konkurrenskraften och lönsamheten i hela den relaterade värdekedjan

| (101) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet upprepade de argentinska myndigheterna och CARBIO sitt påstående om att eventuella effekter på biodieseltillverkningen av de exportskatter som tillämpades på sojabönor, om det över huvud taget finns en sådan effekt, uppenbart i bästa fall är en sidoeffekt av en åtgärd för uppbörd av intäkter. |
| --- | --- |

(101)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet upprepade de argentinska myndigheterna och CARBIO sitt påstående om att eventuella effekter på biodieseltillverkningen av de exportskatter som tillämpades på sojabönor, om det över huvud taget finns en sådan effekt, uppenbart i bästa fall är en sidoeffekt av en åtgärd för uppbörd av intäkter.

| (102) | Kommissionen höll inte med om detta påstående. De dekret som citeras i skälen 91–100 kan inte anses vara ”enbart politiska uttalanden”. Dessa lagar avspeglar gång på gång de argentinska myndigheternas avsikt att stödja biodieselindustrin, samtidigt som det, i motsats till vad de argentinska myndigheterna hävdar, inte anges i dekreten att uppbörd av statliga intäkter är ett syfte med exportskatten på sojabönor. Inga av de lagar som de argentinska myndigheterna nämner i sin inlaga hänvisar till någon intäktshöjande funktion hos exportskatten på sojabönor. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen höll inte med om detta påstående. De dekret som citeras i skälen 91–100 kan inte anses vara ”enbart politiska uttalanden”. Dessa lagar avspeglar gång på gång de argentinska myndigheternas avsikt att stödja biodieselindustrin, samtidigt som det, i motsats till vad de argentinska myndigheterna hävdar, inte anges i dekreten att uppbörd av statliga intäkter är ett syfte med exportskatten på sojabönor. Inga av de lagar som de argentinska myndigheterna nämner i sin inlaga hänvisar till någon intäktshöjande funktion hos exportskatten på sojabönor.

| (103) | Genom att införa exportskatter på sojabönor försätter de argentinska myndigheterna de argentinska sojabönsodlarna i en ekonomiskt irrationell situation som tvingar dem att sälja sina varor inom landet till ett lägre pris än vad de hade kunnat få utan dessa exportskatter. De berövas därför möjligheten att göra ett rationellt val och uppmuntras att följa den politiska målsättningen bakom exportavgiften. |
| --- | --- |

(103)

Genom att införa exportskatter på sojabönor försätter de argentinska myndigheterna de argentinska sojabönsodlarna i en ekonomiskt irrationell situation som tvingar dem att sälja sina varor inom landet till ett lägre pris än vad de hade kunnat få utan dessa exportskatter. De berövas därför möjligheten att göra ett rationellt val och uppmuntras att följa den politiska målsättningen bakom exportavgiften.

| (104) | Denna irrationella situation förstärktes genom andra exportbegränsningar såsom exportkvoter på andra jordbruksprodukter än sojabönor under perioden 2006–2015, vilket motverkade export av andra grödor och styrde odlarna till att fortsätta produktionen av sojabönor (i stället för annan spannmål eller andra oljeväxter) och sänkte det inhemska priset ytterligare. Sojabönsodlare fortsatte också att producera och sälja sin produktion lokalt eftersom lagring inte är lämpligt för denna jordbruksprodukt, som inte kan bevaras på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

(104)

Denna irrationella situation förstärktes genom andra exportbegränsningar såsom exportkvoter på andra jordbruksprodukter än sojabönor under perioden 2006–2015, vilket motverkade export av andra grödor och styrde odlarna till att fortsätta produktionen av sojabönor (i stället för annan spannmål eller andra oljeväxter) och sänkte det inhemska priset ytterligare. Sojabönsodlare fortsatte också att producera och sälja sin produktion lokalt eftersom lagring inte är lämpligt för denna jordbruksprodukt, som inte kan bevaras på medellång till lång sikt.

| (105) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna att det inte hade funnits några exportkvoter på majs och vete på tio år. Kommissionen konstaterade emellertid att detta påstående var felaktigt. I resolution 543/2008 (45) reglerades uttryckligen fastställandet av högsta tillåtna exportkvantiteter av bl.a. vete och majs. Denna åtgärd var i kraft fram till slutet av 2015 (46). |
| --- | --- |

(105)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna att det inte hade funnits några exportkvoter på majs och vete på tio år. Kommissionen konstaterade emellertid att detta påstående var felaktigt. I resolution 543/2008 (45) reglerades uttryckligen fastställandet av högsta tillåtna exportkvantiteter av bl.a. vete och majs. Denna åtgärd var i kraft fram till slutet av 2015 (46).

45

46

| (106) | År 2009 införde de argentinska myndigheterna därtill ett tillfälligt importförbud för sojabönor och fastställde att användning av inhemska råvaror skulle främjas framför importerade, för att på så sätt skapa mervärde för den argentinska produkten på den internationella marknaden och att den tillfälliga importen av lokalt producerade insatsvaror hotade detta mål (47). År 2012 inrättade de argentinska myndigheterna ett register över godkända sojaaktörer och hävde importförbudet (48). Det var dock fortfarande mycket svårt att importera sojabönor till Argentina tills registret ändrades år 2016 (49). Importförbudet i kombination med exportskatten på sojabönor bekräftar att de argentinska myndigheternas politiska mål var att stärka utvecklingen av en fullständigt inhemsk biodieselindustri, med lokalt innehåll i försörjningskedjan. Detta skapar en artificiell, offentligt driven produktion av sojabönor i Argentina för inhemsk förbrukning som säkerställer att lokal efterfrågan på sojabönor tillgodoses genom en lokal försörjning som är inriktad på att uppnå de fastställda politiska målen. |
| --- | --- |

(106)

År 2009 införde de argentinska myndigheterna därtill ett tillfälligt importförbud för sojabönor och fastställde att användning av inhemska råvaror skulle främjas framför importerade, för att på så sätt skapa mervärde för den argentinska produkten på den internationella marknaden och att den tillfälliga importen av lokalt producerade insatsvaror hotade detta mål (47). År 2012 inrättade de argentinska myndigheterna ett register över godkända sojaaktörer och hävde importförbudet (48). Det var dock fortfarande mycket svårt att importera sojabönor till Argentina tills registret ändrades år 2016 (49). Importförbudet i kombination med exportskatten på sojabönor bekräftar att de argentinska myndigheternas politiska mål var att stärka utvecklingen av en fullständigt inhemsk biodieselindustri, med lokalt innehåll i försörjningskedjan. Detta skapar en artificiell, offentligt driven produktion av sojabönor i Argentina för inhemsk förbrukning som säkerställer att lokal efterfrågan på sojabönor tillgodoses genom en lokal försörjning som är inriktad på att uppnå de fastställda politiska målen.

47

48

49

| (107) | Dessutom har en lång period av exportbegränsningar för andra grödor lett till en kraftig ökning i produktionen av sojabönor – den s.k. sojización (50) av det argentinska jordbruket. Inte ens efter det att exportkvoterna avskaffades 2015 (51) skedde någon betydande minskning av produktionen av sojabönor jämfört med andra grödor, och den har varit förhållandevis stabil. Se diagram 1:

  Diagram 1


  Argentinsk produktion av sojabönor, majs och vete per skördeår




  Soja
  Majs
  Vete
  Produktion i miljoner ton
  2000/01
  2001/02
  2002/03
  2003/04
  2004/05
  2005/06
  2006/07
  2007/08
  2008/09
  2009/10
  2010/11
  2011/12
  2012/13
  2013/14
  2014/15
  2015/16
  2016/17
  2017/18

  Källa: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/ |
| --- | --- |

(107)

Dessutom har en lång period av exportbegränsningar för andra grödor lett till en kraftig ökning i produktionen av sojabönor – den s.k. sojización (50) av det argentinska jordbruket. Inte ens efter det att exportkvoterna avskaffades 2015 (51) skedde någon betydande minskning av produktionen av sojabönor jämfört med andra grödor, och den har varit förhållandevis stabil. Se diagram 1:

sojización

50

51

Diagram 1

Diagram 1

Argentinsk produktion av sojabönor, majs och vete per skördeår

Argentinsk produktion av sojabönor, majs och vete per skördeår

Soja

Majs

Vete

Produktion i miljoner ton

2000/01

2001/02

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

2014/15

2015/16

2016/17

2017/18

Källa: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/

Källa:

| (108) | Dessutom offentliggjorde de argentinska myndigheterna 2017 en resolution om en stimulansordning för sojabönsodlare (52) som ett led i Belgranoplanen (53). Belgranoplanen inrättades 2016 som en infrastruktur- och industriutvecklingsplan i tio av Argentinas nordliga provinser, som historiskt sett har varit mindre utvecklade än resten av landet. Denna resolution gav ekonomiska incitament för sojabönsodlare i de tio mest underutvecklade provinserna i Argentina (54) den 1 mars till den 31 augusti 2017 och styrde därmed odlarna ännu kraftigare mot produktion av sojabönor och ökade den inhemska tillgången på sojabönor ytterligare, vilket gynnade utvecklingen av biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(108)

Dessutom offentliggjorde de argentinska myndigheterna 2017 en resolution om en stimulansordning för sojabönsodlare (52) som ett led i Belgranoplanen (53). Belgranoplanen inrättades 2016 som en infrastruktur- och industriutvecklingsplan i tio av Argentinas nordliga provinser, som historiskt sett har varit mindre utvecklade än resten av landet. Denna resolution gav ekonomiska incitament för sojabönsodlare i de tio mest underutvecklade provinserna i Argentina (54) den 1 mars till den 31 augusti 2017 och styrde därmed odlarna ännu kraftigare mot produktion av sojabönor och ökade den inhemska tillgången på sojabönor ytterligare, vilket gynnade utvecklingen av biodieselindustrin.

52

53

54

| (109) | Kommissionen ansåg mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen att de argentinska myndigheterna spelade ”en mer aktiv roll än att bara inta en stödjande hållning”, vilket överprövningsorganet kräver (55). De åtgärder som vidtogs av de argentinska myndigheterna begränsar sojabönsodlarnas handlingsfrihet genom att i praktiken begränsa deras affärsbeslut om var och till vilket pris de ska sälja sin produkt. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen ansåg mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen att de argentinska myndigheterna spelade ”en mer aktiv roll än att bara inta en stödjande hållning”, vilket överprövningsorganet kräver (55). De åtgärder som vidtogs av de argentinska myndigheterna begränsar sojabönsodlarnas handlingsfrihet genom att i praktiken begränsa deras affärsbeslut om var och till vilket pris de ska sälja sin produkt.

55

| (110) | De hindras från att skapa den största möjliga inkomst som de hade kunnat få utan exportskatten på sojabönor (t.ex. genom att exportera sin produktion för att kunna ta del av högre priser eller genom att höja de inhemska priserna) och andra liknande begränsande åtgärder. |
| --- | --- |

(110)

De hindras från att skapa den största möjliga inkomst som de hade kunnat få utan exportskatten på sojabönor (t.ex. genom att exportera sin produktion för att kunna ta del av högre priser eller genom att höja de inhemska priserna) och andra liknande begränsande åtgärder.

| (111) | Detta bekräftas ytterligare genom dekret nr 133/2015 och dekret nr 640/2016 där de argentinska myndigheterna vidtar särskilda åtgärder för att hjälpa sojabönsindustrin och tillhörande värdekedja att vända den uppkomna nedgången i konkurrenskraft och lönsamhet i hela den anslutna värdekedjan. Sojabönsodlarna uppmuntras och styrs således av de argentinska myndigheterna till att upprätthålla produktionen för att försörja den inhemska marknaden, trots att en rationell leverantör skulle anpassa sin produktion och sina priser i en situation där exporten har motverkats. |
| --- | --- |

(111)

Detta bekräftas ytterligare genom dekret nr 133/2015 och dekret nr 640/2016 där de argentinska myndigheterna vidtar särskilda åtgärder för att hjälpa sojabönsindustrin och tillhörande värdekedja att vända den uppkomna nedgången i konkurrenskraft och lönsamhet i hela den anslutna värdekedjan. Sojabönsodlarna uppmuntras och styrs således av de argentinska myndigheterna till att upprätthålla produktionen för att försörja den inhemska marknaden, trots att en rationell leverantör skulle anpassa sin produktion och sina priser i en situation där exporten har motverkats.

| (112) | Genom dessa åtgärder förmår de argentinska myndigheterna sojabönsodlarna att behålla sojabönorna i Argentina, eftersom de inte kan sälja till bättre priser som skulle råda i Argentina utan dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(112)

Genom dessa åtgärder förmår de argentinska myndigheterna sojabönsodlarna att behålla sojabönorna i Argentina, eftersom de inte kan sälja till bättre priser som skulle råda i Argentina utan dessa åtgärder.

| (113) | I denna bemärkelse ”anförtror” eller ”ålägger” de argentinska myndigheterna producenterna av insatsvarorna funktionen att tillhandahålla varor till de inhemska användarna av sojabönor, dvs. biodieseltillverkarna, mot för låg ersättning. Sojabönsodlarna ges ansvaret för att skapa en artificiell, fragmenterad, inhemsk lågprismarknad i Argentina. |
| --- | --- |

(113)

I denna bemärkelse ”anförtror” eller ”ålägger” de argentinska myndigheterna producenterna av insatsvarorna funktionen att tillhandahålla varor till de inhemska användarna av sojabönor, dvs. biodieseltillverkarna, mot för låg ersättning. Sojabönsodlarna ges ansvaret för att skapa en artificiell, fragmenterad, inhemsk lågprismarknad i Argentina.

| (114) | När de argentinska myndigheterna tillämpar denna uppsättning åtgärder vet de med andra ord hur sojabönsodlarna kommer att reagera på åtgärderna och vilka effekterna kommer att bli. Sojabönsodlarna kan visserligen sänka sin inhemska produktion något som reaktion på exportskatterna och andra restriktiva åtgärder, men bevisen visar att produktionen inte upphörde och inte heller minskade avsevärt (se tabell 1 och en närmare förklaring i skäl 139). Kommissionen drog slutsatsen att detta är ett resultat av att de argentinska myndigheterna anförtror och ålägger sojabönsodlarna att fortsätta sin produktion och export. |
| --- | --- |

(114)

När de argentinska myndigheterna tillämpar denna uppsättning åtgärder vet de med andra ord hur sojabönsodlarna kommer att reagera på åtgärderna och vilka effekterna kommer att bli. Sojabönsodlarna kan visserligen sänka sin inhemska produktion något som reaktion på exportskatterna och andra restriktiva åtgärder, men bevisen visar att produktionen inte upphörde och inte heller minskade avsevärt (se tabell 1 och en närmare förklaring i skäl 139). Kommissionen drog slutsatsen att detta är ett resultat av att de argentinska myndigheterna anförtror och ålägger sojabönsodlarna att fortsätta sin produktion och export.

| (115) | Som förklarats tidigare kommer anpassningen av produktionen att bli måttlig inom sektorn för sojabönsodling, vilket leder till lägre inhemska priser. I detta avseende är effekterna fastställda på förhand och inte i efterhand och är därför inte ”oavsiktliga”. Det finns ett tydligt ”påvisbart samband” mellan politiken och de privata berörda organens agerande, som i egenskap av ombud för de argentinska myndigheterna genomför deras politik att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning till biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(115)

Som förklarats tidigare kommer anpassningen av produktionen att bli måttlig inom sektorn för sojabönsodling, vilket leder till lägre inhemska priser. I detta avseende är effekterna fastställda på förhand och inte i efterhand och är därför inte ”oavsiktliga”. Det finns ett tydligt ”påvisbart samband” mellan politiken och de privata berörda organens agerande, som i egenskap av ombud för de argentinska myndigheterna genomför deras politik att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning till biodieselindustrin.

| (116) | De argentinska myndigheterna har själva medgett att åtgärderna varit framgångsrika när det gäller att uppnå det uttalade politiska målet att stödja biodieselindustrin. I den gemensamma resolution som anges nedan och som de argentinska myndigheterna offentliggjorde 2012, konstateras att den offentliga politik som antagits omfattade en rad mekanismer för att främja biodieselindustrin. Dessutom konstaterades att detta är en förklaring till framgångarna inom denna produktiva sektor, vars bruttomarginaler för de viktigaste insatsvarorna i bearbetningsstadiet var högre än 25 % (56). Marginalerna tycks främst vara resultatet av differentieringen av exportavgifterna för biodiesel respektive sojabönor. |
| --- | --- |

(116)

De argentinska myndigheterna har själva medgett att åtgärderna varit framgångsrika när det gäller att uppnå det uttalade politiska målet att stödja biodieselindustrin. I den gemensamma resolution som anges nedan och som de argentinska myndigheterna offentliggjorde 2012, konstateras att den offentliga politik som antagits omfattade en rad mekanismer för att främja biodieselindustrin. Dessutom konstaterades att detta är en förklaring till framgångarna inom denna produktiva sektor, vars bruttomarginaler för de viktigaste insatsvarorna i bearbetningsstadiet var högre än 25 % (56). Marginalerna tycks främst vara resultatet av differentieringen av exportavgifterna för biodiesel respektive sojabönor.

56

| (117) | Sammanfattningsvis konstaterade kommissionen att de argentinska myndigheterna hade anförtrott eller ålagt sojabönsodlarna att genomföra deras politik i syfte att skapa en uppdelad inhemsk marknad och att tillhandahålla den inhemska biodieselindustrin sojabönor mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(117)

Sammanfattningsvis konstaterade kommissionen att de argentinska myndigheterna hade anförtrott eller ålagt sojabönsodlarna att genomföra deras politik i syfte att skapa en uppdelad inhemsk marknad och att tillhandahålla den inhemska biodieselindustrin sojabönor mot för låg ersättning.

| (118) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna att kommissionen hade utökat omfattningen av anförtroende och åläggande, med betoning av begreppen ”förmå” och ”vägleda”, medan WTO:s krav innebär att fördelningen av ansvar måste ske i form av ett uttryckligt och bekräftande agerande, vara riktad till en viss part och avse en viss uppgift eller skyldighet. Enbart politiska förklaringar från en regering kan inte betraktas som en order och den påstådda ordern eller anförtroendet kan inte vara oavsiktliga eller en ren sidoeffekt av offentlig reglering. |
| --- | --- |

(118)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna att kommissionen hade utökat omfattningen av anförtroende och åläggande, med betoning av begreppen ”förmå” och ”vägleda”, medan WTO:s krav innebär att fördelningen av ansvar måste ske i form av ett uttryckligt och bekräftande agerande, vara riktad till en viss part och avse en viss uppgift eller skyldighet. Enbart politiska förklaringar från en regering kan inte betraktas som en order och den påstådda ordern eller anförtroendet kan inte vara oavsiktliga eller en ren sidoeffekt av offentlig reglering.

| (119) | Kommissionen höll inte med. Som anges i skäl 117 konstaterade kommissionen med hänsyn till den rättspraxis från WTO som avses i skäl 93 att det fanns starka belägg för att de argentinska myndigheterna hade agerat uttryckligt och bekräftande för att anförtro eller ålägga sojabönsodlarna att sälja sina sojabönor mot för låg ersättning till biodieselindustrin. Det finns ett ”påvisbart samband” mellan de offentliga myndigheternas åtgärder och sojabönsodlarnas beteende, vilket innebär att deras agerande kan hänföras till de argentinska myndigheterna. De argentinska myndigheterna styrkte inte sitt påstående om att de bevis som kommissionen hade tagit fram enbart kunde betraktas som rena politiska förklaringar från de argentinska myndigheterna. Framför allt ifrågasatte de argentinska myndigheterna inte förekomsten av de fastställda politiska målen, så som de framkommer av dessa förklaringar. Inte heller förnekade myndigheterna de uttalanden som hyllade begränsningsåtgärdernas framgångar med att uppnå de politiska målen att stödja den argentinska biodieselindustrin. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen höll inte med. Som anges i skäl 117 konstaterade kommissionen med hänsyn till den rättspraxis från WTO som avses i skäl 93 att det fanns starka belägg för att de argentinska myndigheterna hade agerat uttryckligt och bekräftande för att anförtro eller ålägga sojabönsodlarna att sälja sina sojabönor mot för låg ersättning till biodieselindustrin. Det finns ett ”påvisbart samband” mellan de offentliga myndigheternas åtgärder och sojabönsodlarnas beteende, vilket innebär att deras agerande kan hänföras till de argentinska myndigheterna. De argentinska myndigheterna styrkte inte sitt påstående om att de bevis som kommissionen hade tagit fram enbart kunde betraktas som rena politiska förklaringar från de argentinska myndigheterna. Framför allt ifrågasatte de argentinska myndigheterna inte förekomsten av de fastställda politiska målen, så som de framkommer av dessa förklaringar. Inte heller förnekade myndigheterna de uttalanden som hyllade begränsningsåtgärdernas framgångar med att uppnå de politiska målen att stödja den argentinska biodieselindustrin. Påståendet avvisades därför.

| (120) | Dessutom hävdade de argentinska myndigheterna att kommissionens slutsats att förekomsten av olika mekanismer inom ramen för ett mer omfattande system som de argentinska myndigheterna hade utformat för att ge stöd till en viss industri är relevant för att fastställa åtgärdens egenskaper uppenbart är felaktig, eftersom exportskatter inte ingår i artikel 3 i–iii i grundförordningen (eller i subventionsavtalet) och inte omfattas av artikel 3 iv i grundförordningen. |
| --- | --- |

(120)

Dessutom hävdade de argentinska myndigheterna att kommissionens slutsats att förekomsten av olika mekanismer inom ramen för ett mer omfattande system som de argentinska myndigheterna hade utformat för att ge stöd till en viss industri är relevant för att fastställa åtgärdens egenskaper uppenbart är felaktig, eftersom exportskatter inte ingår i artikel 3 i–iii i grundförordningen (eller i subventionsavtalet) och inte omfattas av artikel 3 iv i grundförordningen.

| (121) | Att exportskatter som sådana inte uttryckligen anges i artikel 3.1 a i grundförordningen innebär inte att de i sig är uteslutna från att kunna utgöra ett finansiellt bidrag och kan därför omfattas av definitionen av en subvention enligt grundförordningen och subventionsavtalet. Kommissionen lämnade en mängd bevis på att exportskatten på sojabönor användes som ett verktyg tillsammans med andra instrument för att förmå sojabönsodlare att följa de fastställda politiska målen på ett sätt som tillsammans bildar en utjämningsbar subvention i enlighet med artikel 3.1 a i grundförordningen. Eftersom de argentinska myndigheterna inte styrkte sitt påstående om varför exportskatten på sojabönor inte kan betraktas som en utjämningsbar subvention avvisade kommissionen påståendet. |
| --- | --- |

(121)

Att exportskatter som sådana inte uttryckligen anges i artikel 3.1 a i grundförordningen innebär inte att de i sig är uteslutna från att kunna utgöra ett finansiellt bidrag och kan därför omfattas av definitionen av en subvention enligt grundförordningen och subventionsavtalet. Kommissionen lämnade en mängd bevis på att exportskatten på sojabönor användes som ett verktyg tillsammans med andra instrument för att förmå sojabönsodlare att följa de fastställda politiska målen på ett sätt som tillsammans bildar en utjämningsbar subvention i enlighet med artikel 3.1 a i grundförordningen. Eftersom de argentinska myndigheterna inte styrkte sitt påstående om varför exportskatten på sojabönor inte kan betraktas som en utjämningsbar subvention avvisade kommissionen påståendet.

| (122) | Efter det slutgiltiga utlämnandet av informationsdokumentet invände GOA mot kommissionens konstaterande i skäl 121 att GOA inte motiverade sitt påstående om varför exportavgiften på sojabönor inte kunde betraktas som en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(122)

Efter det slutgiltiga utlämnandet av informationsdokumentet invände GOA mot kommissionens konstaterande i skäl 121 att GOA inte motiverade sitt påstående om varför exportavgiften på sojabönor inte kunde betraktas som en utjämningsbar subvention.

| (123) | Även om GOA under undersökningens gång hävdade att införandet av exportavgifter syftade till att generera inkomster, misslyckades GOA med att bevisa detta vad gäller de rättsakter som inför eller ändrar nivån på exportavgiften på sojabönor. På grundval av tillgänglig bevisning ansåg kommissionen att exportavgifterna faktiskt är ett verktyg bland andra som GOA använde för att stödja biodieselindustrins utveckling. Kommissionen drog följaktligen en annan slutsats som förklaras i skälen 89 och 90, och avvisade GOA:s ursprungliga påstående. |
| --- | --- |

(123)

Även om GOA under undersökningens gång hävdade att införandet av exportavgifter syftade till att generera inkomster, misslyckades GOA med att bevisa detta vad gäller de rättsakter som inför eller ändrar nivån på exportavgiften på sojabönor. På grundval av tillgänglig bevisning ansåg kommissionen att exportavgifterna faktiskt är ett verktyg bland andra som GOA använde för att stödja biodieselindustrins utveckling. Kommissionen drog följaktligen en annan slutsats som förklaras i skälen 89 och 90, och avvisade GOA:s ursprungliga påstående.

| (124) | CARBIO hävdade att kommissionen struntade i de höga krav som ställs för att kunna bevisa anförtroende eller åläggande. Sojabönsodlare är fria att bestämma om de ska producera, sälja och exportera sina sojabönor. Det finns inget inslag i exportskatten på sojabönor som anförtror eller ålägger sojabönsodlare att fatta något av dessa beslut. |
| --- | --- |

(124)

CARBIO hävdade att kommissionen struntade i de höga krav som ställs för att kunna bevisa anförtroende eller åläggande. Sojabönsodlare är fria att bestämma om de ska producera, sälja och exportera sina sojabönor. Det finns inget inslag i exportskatten på sojabönor som anförtror eller ålägger sojabönsodlare att fatta något av dessa beslut.

| (125) | Kommissionen höll inte med om att kraven vad gäller anförtroende eller åläggande, som beskrivs i skäl 82, inte uppfylls i detta fall. Dessutom är CARBIO:s påstående att sojabönsodlarna fritt kan sätta priset på sojabönor felaktigt. Vid kontrollbesöket förklarade de argentinska myndigheterna hur fob-priset på sojabönor för export fastställs av regeringen. Eftersom såväl exportpriset som det inhemska priset på sojabönor ligger långt under världsmarknadspriset är sojabönsodlarnas frihet att sätta priser begränsad. Slutligen bortser CARBIO från att exportskatten inte är det enda verktyg som de argentinska myndigheterna använder för att styra sojabönsodlarna. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen höll inte med om att kraven vad gäller anförtroende eller åläggande, som beskrivs i skäl 82, inte uppfylls i detta fall. Dessutom är CARBIO:s påstående att sojabönsodlarna fritt kan sätta priset på sojabönor felaktigt. Vid kontrollbesöket förklarade de argentinska myndigheterna hur fob-priset på sojabönor för export fastställs av regeringen. Eftersom såväl exportpriset som det inhemska priset på sojabönor ligger långt under världsmarknadspriset är sojabönsodlarnas frihet att sätta priser begränsad. Slutligen bortser CARBIO från att exportskatten inte är det enda verktyg som de argentinska myndigheterna använder för att styra sojabönsodlarna. Påståendet avvisades därför.

| (126) | CARBIO ifrågasatte också kommissionens slutsats i skäl 112 att sojabönsodlare inte kan sälja till bättre priser som skulle råda i Argentina utan dessa åtgärder. Som stöd för detta påstående hänvisar CARBIO till en undersökning av Internal Trade Commission där det anges att avskaffandet av exportskatten på sojabönor skulle leda till en ökning av de inhemska priserna på sojabönor med endast 1,2 % (57). |
| --- | --- |

(126)

CARBIO ifrågasatte också kommissionens slutsats i skäl 112 att sojabönsodlare inte kan sälja till bättre priser som skulle råda i Argentina utan dessa åtgärder. Som stöd för detta påstående hänvisar CARBIO till en undersökning av Internal Trade Commission där det anges att avskaffandet av exportskatten på sojabönor skulle leda till en ökning av de inhemska priserna på sojabönor med endast 1,2 % (57).

57

| (127) | Kommissionen konstaterade dock att enligt en undersökning som offentliggjordes i American Journal of Agricultural Economics (58) skulle det inhemska priset på sojabönor utan en exportskatt kunna bli mycket högre, med upp till 26,0 %. Den undersökning som CARBIO hänvisar till visade dessutom att avskaffandet av exportskatten på sojabönor skulle leda till att världsmarknadspriset på sojabönor skulle minska med 18 %. Det betyder att ett teoretiskt avskaffande av en exportskatt på 23,5 % skulle innebära att skillnaden mellan det argentinska priset och världsmarknadspriset i stort sett skulle försvinna. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen konstaterade dock att enligt en undersökning som offentliggjordes i American Journal of Agricultural Economics (58) skulle det inhemska priset på sojabönor utan en exportskatt kunna bli mycket högre, med upp till 26,0 %. Den undersökning som CARBIO hänvisar till visade dessutom att avskaffandet av exportskatten på sojabönor skulle leda till att världsmarknadspriset på sojabönor skulle minska med 18 %. Det betyder att ett teoretiskt avskaffande av en exportskatt på 23,5 % skulle innebära att skillnaden mellan det argentinska priset och världsmarknadspriset i stort sett skulle försvinna.

American Journal of Agricultural Economics

58

| (128) | Därför upprepade kommissionen slutsatsen att sojabönsodlarna förmås att fortsätta odla och sälja sojabönor i Argentina utan att de ges möjlighet att sälja till bättre priser som skulle råda i Argentina utan dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(128)

Därför upprepade kommissionen slutsatsen att sojabönsodlarna förmås att fortsätta odla och sälja sojabönor i Argentina utan att de ges möjlighet att sälja till bättre priser som skulle råda i Argentina utan dessa åtgärder.

| (129) | Efter det slutgiltiga utlämnandet av informationsdokumentet upprepade GOA och CARBIO sina påståenden enligt följande:






  — | Det finns inga åtgärder som ger inhemska sojabönsodlare att sälja sojabönor lokalt mot för låg ersättning. |
| --- | --- | --- |

(129)

Efter det slutgiltiga utlämnandet av informationsdokumentet upprepade GOA och CARBIO sina påståenden enligt följande:

—

Det finns inga åtgärder som ger inhemska sojabönsodlare att sälja sojabönor lokalt mot för låg ersättning.

| — | Sojabönsodlare kan fritt sätta priset på sina sojabönor. |
| --- | --- |

—

Sojabönsodlare kan fritt sätta priset på sina sojabönor.

| — | Inget ekonomiskt bidrag uppstår genom exportavgifter på sojabönor. Den enda eventuella effekten av exportavgifter på sojabönor för tillverkningen av biodiesel utgör på sin höjd en sidoeffekt av en inkomstbringande åtgärd. |
| --- | --- |

—

Inget ekonomiskt bidrag uppstår genom exportavgifter på sojabönor. Den enda eventuella effekten av exportavgifter på sojabönor för tillverkningen av biodiesel utgör på sin höjd en sidoeffekt av en inkomstbringande åtgärd.

| — | Exportavgifternas art och inkomstbringande syfte har ingenting att göra med det påstådda anförtroendet eller åläggandet. |
| --- | --- |

—

Exportavgifternas art och inkomstbringande syfte har ingenting att göra med det påstådda anförtroendet eller åläggandet.

| — | Följaktligen uppstår därigenom inga förmåner. |
| --- | --- |

—

Följaktligen uppstår därigenom inga förmåner.

| (130) | Vidare höll GOA och CARBIO inte med om kommissionens rättsliga tolkning av begreppen ”anförtro” och ”ålägga”. GOA hävdade att kommissionens bedömning av det ekonomiska bidraget uppvisar stora likheter med den så kallade effektbaserade strategin, vilken uttryckligen och kategoriskt har avvisats av WTO:s rättspraxis. |
| --- | --- |

(130)

Vidare höll GOA och CARBIO inte med om kommissionens rättsliga tolkning av begreppen ”anförtro” och ”ålägga”. GOA hävdade att kommissionens bedömning av det ekonomiska bidraget uppvisar stora likheter med den så kallade effektbaserade strategin, vilken uttryckligen och kategoriskt har avvisats av WTO:s rättspraxis.

| (131) | CARBIO hävdade vidare att rådande världsmarknadspriser på sojabönor inte återspeglar det som skulle vara det inhemska priset på sojabönor i Argentina i frånvaro av exportavgifter. |
| --- | --- |

(131)

CARBIO hävdade vidare att rådande världsmarknadspriser på sojabönor inte återspeglar det som skulle vara det inhemska priset på sojabönor i Argentina i frånvaro av exportavgifter.

| (132) | Eftersom GOA och CARBIO endast upprepade tidigare argument som de misslyckades med att underbygga, avvisade kommisionen dem. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom GOA och CARBIO endast upprepade tidigare argument som de misslyckades med att underbygga, avvisade kommisionen dem.

3.2.2.3   Anförtroende åt eller åläggande för ett privat organ i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen

Anförtroende åt eller åläggande för ett privat organ i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen

| (133) | Därefter bedömde kommissionen om sojabönsodlarna i Argentina är privata organ som anförtros eller åläggs en funktion av de argentinska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen. |
| --- | --- |

(133)

Därefter bedömde kommissionen om sojabönsodlarna i Argentina är privata organ som anförtros eller åläggs en funktion av de argentinska myndigheterna i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen.

| (134) | De argentinska exporterande tillverkarna i urvalet köpte alla sojabönor som användes i biodieseltillverkningen från inhemska källor. De köptes från privata sojabönsodlingar, bortsett från mindre volymer sojabönor, som kom från det statligt ägda företaget YPF. |
| --- | --- |

(134)

De argentinska exporterande tillverkarna i urvalet köpte alla sojabönor som användes i biodieseltillverkningen från inhemska källor. De köptes från privata sojabönsodlingar, bortsett från mindre volymer sojabönor, som kom från det statligt ägda företaget YPF.

| (135) | På grundval av den tillgängliga informationen ansåg kommissionen därför att alla sojabönsodlare är privata organ som i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen har anförtrotts av de argentinska myndigheterna att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(135)

På grundval av den tillgängliga informationen ansåg kommissionen därför att alla sojabönsodlare är privata organ som i den mening som avses i artikel 3.1 a iv i grundförordningen har anförtrotts av de argentinska myndigheterna att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning.

3.2.2.4   Sojabönsodlarnas tillhandahållande av sojabönor mot för låg ersättning

Sojabönsodlarnas tillhandahållande av sojabönor mot för låg ersättning

| (136) | I nästa steg kontrollerade kommissionen om sojabönsodlarna verkligen genomförde den argentinska statliga politiken att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning. Detta krävde en noggrann analys av marknadsutvecklingen i Argentina mot ett lämpligt riktmärke. I enlighet med slutsatserna i skäl 64 beslutade kommissionen att delvis utgå från tillgängliga fakta för att avgöra huruvida sojabönsodlarna hade tillhandahållit sojabönor mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(136)

I nästa steg kontrollerade kommissionen om sojabönsodlarna verkligen genomförde den argentinska statliga politiken att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning. Detta krävde en noggrann analys av marknadsutvecklingen i Argentina mot ett lämpligt riktmärke. I enlighet med slutsatserna i skäl 64 beslutade kommissionen att delvis utgå från tillgängliga fakta för att avgöra huruvida sojabönsodlarna hade tillhandahållit sojabönor mot för låg ersättning.

| (137) | Genom den uppsättning åtgärder som beskrivs i skälen 84–116 gav GOA sojabönsodlare incitament att sälja till lägre priser lokalt än annorstädes (dvs. i avsaknad av dessa åtgärder skulle sojabönsodlarna ha exporterat sojabönor till det mycket högre världsmarknadspriset, eller helt enkelt anpassat sitt utbud till marknadens villkor). I stället gjorde sojabönsodlarna inte så på grund av GOA:s strategi för att stödja utvecklingen av biodieselindustrin i senare led. |
| --- | --- |

(137)

Genom den uppsättning åtgärder som beskrivs i skälen 84–116 gav GOA sojabönsodlare incitament att sälja till lägre priser lokalt än annorstädes (dvs. i avsaknad av dessa åtgärder skulle sojabönsodlarna ha exporterat sojabönor till det mycket högre världsmarknadspriset, eller helt enkelt anpassat sitt utbud till marknadens villkor). I stället gjorde sojabönsodlarna inte så på grund av GOA:s strategi för att stödja utvecklingen av biodieselindustrin i senare led.

| (138) | Som framgår av tabell 1 vidarebearbetas praktiskt taget alla sojabönor som konsumeras på hemmamarknaden till sojaolja genom pressning. Nedan redovisas uppgifter om produktion, export, import och inhemsk pressning av sojabönor under olika år.

  Tabell 1


  Produktion av sojabönor, sojaolja och biodiesel i Argentina | Produktion av sojabönor (i ton) | Export av sojabönor (i ton) | Import av sojabönor (i ton) | Pressning av sojabönor (i ton) | Produktion av sojaolja (i ton) | Inhemsk konsumtion av sojaolja (i ton) | Produktion av biodiesel (i ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 47 482 787 | 11 843 248 | 2 245 391 | 36 268 044 | 6 962 206 | 474 078 | |
| 2008 | 46 238 890 | 11 733 588 | 2 891 771 | 31 709 219 | 6 024 101 | 1 078 022 | 711 864 |
| 2009 | 30 989 474 | 4 292 321 | 823 924 | 30 285 623 | 5 772 026 | 1 348 922 | 1 179 103 |
| 2010 | 52 676 218 | 13 616 012 | 189 | 36 824 921 | 7 000 075 | 2 118 336 | 1 820 385 |
| 2011 | 48 878 774 | 10 420 216 | 12 862 | 37 339 854 | 7 113 681 | 2 996 512 | 2 429 964 |
| 2012 | 40 100 197 | 6 158 407 | 1 428 | 33 333 313 | 6 353 359 | 2 841 121 | 2 456 578 |
| 2013 | 49 306 202 | 7 784 236 | 1 615 | 34 040 869 | 6 432 942 | 2 448 560 | 1 997 809 |
| 2014 | 53 397 720 | 7 360 901 | 2 227 | 37 936 186 | 7 096 392 | 3 184 146 | 2 584 290 |
| 2015 | 61 446 556 | 11 509 272 | 566 | 40 940 319 | 7 895 905 | 2 407 954 | 1 810 659 |
| 2016 | 58 799 258 | 8 910 323 | 853 849 | 44 482 510 | 8 670 493 | 3 137 953 | 2 659 275 |
| 2017 | 54 971 626 | 7 369 126 | 1 897 833 | 41 824 091 | 8 065 602 | 3 264 784 | 2 871 435 |
| Källa: Inlaga från de argentinska myndigheterna med uppgifter hämtade från olika offentligt tillgängliga argentinska databaser. |

(138)

Som framgår av tabell 1 vidarebearbetas praktiskt taget alla sojabönor som konsumeras på hemmamarknaden till sojaolja genom pressning. Nedan redovisas uppgifter om produktion, export, import och inhemsk pressning av sojabönor under olika år.

Tabell 1

Tabell 1

Produktion av sojabönor, sojaolja och biodiesel i Argentina

Produktion av sojabönor, sojaolja och biodiesel i Argentina

Produktion av sojabönor (i ton)

Export av sojabönor (i ton)

Import av sojabönor (i ton)

Pressning av sojabönor (i ton)

Produktion av sojaolja (i ton)

Inhemsk konsumtion av sojaolja (i ton)

Produktion av biodiesel (i ton)

2007

47 482 787

11 843 248

2 245 391

36 268 044

6 962 206

474 078

2008

46 238 890

11 733 588

2 891 771

31 709 219

6 024 101

1 078 022

711 864

2009

30 989 474

4 292 321

823 924

30 285 623

5 772 026

1 348 922

1 179 103

2010

52 676 218

13 616 012

189

36 824 921

7 000 075

2 118 336

1 820 385

2011

48 878 774

10 420 216

12 862

37 339 854

7 113 681

2 996 512

2 429 964

2012

40 100 197

6 158 407

1 428

33 333 313

6 353 359

2 841 121

2 456 578

2013

49 306 202

7 784 236

1 615

34 040 869

6 432 942

2 448 560

1 997 809

2014

53 397 720

7 360 901

2 227

37 936 186

7 096 392

3 184 146

2 584 290

2015

61 446 556

11 509 272

566

40 940 319

7 895 905

2 407 954

1 810 659

2016

58 799 258

8 910 323

853 849

44 482 510

8 670 493

3 137 953

2 659 275

2017

54 971 626

7 369 126

1 897 833

41 824 091

8 065 602

3 264 784

2 871 435

Källa: Inlaga från de argentinska myndigheterna med uppgifter hämtade från olika offentligt tillgängliga argentinska databaser.

Källa:

| (139) | Som framgår av tabell 1 ökade produktionen av sojabönor från 26,7 miljoner ton 2001 till 40,5 miljoner ton 2006 (59). Höjningen av exportavgiften på sojabönor ledde inte till någon minskning av sojabönsproduktionen utan till en ekonomiskt sett irrationell ökning. Utan de påtryckningar som skapats av de argentinska myndigheternas olika åtgärder skulle leverantörer som omfattades av exportbegränsningar anpassa sig efter marknadsförhållandena. I stället för att minska sin produktion gynnas sojabönsodlarna emellertid i detta fall också av det politiska målet att stärka och utveckla en konkurrenskraftig biodieselindustri, vilket i sin tur krävde att sojabönor gjordes tillgängliga för biodieseltillverkarna till priser som var lägre än de internationella priserna. |
| --- | --- |

(139)

Som framgår av tabell 1 ökade produktionen av sojabönor från 26,7 miljoner ton 2001 till 40,5 miljoner ton 2006 (59). Höjningen av exportavgiften på sojabönor ledde inte till någon minskning av sojabönsproduktionen utan till en ekonomiskt sett irrationell ökning. Utan de påtryckningar som skapats av de argentinska myndigheternas olika åtgärder skulle leverantörer som omfattades av exportbegränsningar anpassa sig efter marknadsförhållandena. I stället för att minska sin produktion gynnas sojabönsodlarna emellertid i detta fall också av det politiska målet att stärka och utveckla en konkurrenskraftig biodieselindustri, vilket i sin tur krävde att sojabönor gjordes tillgängliga för biodieseltillverkarna till priser som var lägre än de internationella priserna.

59

| (140) | Utvecklingstrenden framgår av diagram 2 (i ton).

  Diagram 2


  Bearbetning av sojabönor i Argentina




  Pressning av sojabönor
  Import av sojabönor
  Export av sojabönor
  Produktion av sojabönor
  2017
  2016
  2015
  2014
  2013
  2012
  2011
  2010
  2009
  2008
  2007

  Källa: Uppgifter som lämnats i tabellen i skäl 138. |
| --- | --- |

(140)

Utvecklingstrenden framgår av diagram 2 (i ton).

Diagram 2

Diagram 2

Bearbetning av sojabönor i Argentina

Bearbetning av sojabönor i Argentina

Pressning av sojabönor

Import av sojabönor

Export av sojabönor

Produktion av sojabönor

2017

2016

2015

2014

2013

2012

2011

2010

2009

2008

2007

Källa: Uppgifter som lämnats i tabellen i skäl 138.

Källa:

| (141) | I tabell 1 och diagram 2 visas att så gott som hela den sojabönsproduktion som förbrukades inom landet gick till pressning och att den inhemska förbrukningen av den sojaolja som producerades till övervägande del används för tillverkning av biodiesel. |
| --- | --- |

(141)

I tabell 1 och diagram 2 visas att så gott som hela den sojabönsproduktion som förbrukades inom landet gick till pressning och att den inhemska förbrukningen av den sojaolja som producerades till övervägande del används för tillverkning av biodiesel.

| (142) | Efter det slutgiltiga informationsdokumentet hävdade CARBIO att kommissionen hävdade att hela den inhemska försäljningen av sojabönor användes för att framställa biodiesel Kommissionen angav att detta inte var fallet. Som anges i skäl 141 säljs sojaböner på den inhemska marknaden för att omvandlas till sojaolja och sojamjöl. Sojaoljan används för att framställa biodiesel, eftersom det inte finns någon betydande inhemsk marknad för sojaolja i Argentina. Sojaolja och sojamjöl exporteras i någon omfattning. |
| --- | --- |

(142)

Efter det slutgiltiga informationsdokumentet hävdade CARBIO att kommissionen hävdade att hela den inhemska försäljningen av sojabönor användes för att framställa biodiesel Kommissionen angav att detta inte var fallet. Som anges i skäl 141 säljs sojaböner på den inhemska marknaden för att omvandlas till sojaolja och sojamjöl. Sojaoljan används för att framställa biodiesel, eftersom det inte finns någon betydande inhemsk marknad för sojaolja i Argentina. Sojaolja och sojamjöl exporteras i någon omfattning.

| (143) | Dessutom sker export av sojabönor endast när den inhemska förbrukningen för såväl pressning av sojabönor som tillverkning av biodiesel är helt och hållet tillgodosedd. Tabell 1 och diagram 2 visar också den obefintliga eller mycket begränsade import av sojabönor som ägt rum under de år då exportbegränsningarna har tillämpats. Detta bekräftas också av de affärsmodeller som observerades hos de exporterande tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet. Ingen av dem importerade sojabönor för tillverkning av biodiesel. De sojabönor som importerades användes i stället uteslutande i deras pressningsanläggningar, och all den sojaolja och det sojamjöl som producerades exporterades till marknader utanför Argentina. |
| --- | --- |

(143)

Dessutom sker export av sojabönor endast när den inhemska förbrukningen för såväl pressning av sojabönor som tillverkning av biodiesel är helt och hållet tillgodosedd. Tabell 1 och diagram 2 visar också den obefintliga eller mycket begränsade import av sojabönor som ägt rum under de år då exportbegränsningarna har tillämpats. Detta bekräftas också av de affärsmodeller som observerades hos de exporterande tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet. Ingen av dem importerade sojabönor för tillverkning av biodiesel. De sojabönor som importerades användes i stället uteslutande i deras pressningsanläggningar, och all den sojaolja och det sojamjöl som producerades exporterades till marknader utanför Argentina.

| (144) | Det primära målet för de argentinska myndigheternas åtgärder har därmed uppnåtts: inhemskt producerade sojabönor har helt och hållet uppfyllt den inhemska efterfrågan på en insatsvara för inhemsk biodieseltillverkning, till skada för sojabönsodlarna som hellre skulle optimera sina vinster och antingen exportera hela sin produktion eller sälja inom landet till högre priser, om det inte vore för exportbegränsningarna. |
| --- | --- |

(144)

Det primära målet för de argentinska myndigheternas åtgärder har därmed uppnåtts: inhemskt producerade sojabönor har helt och hållet uppfyllt den inhemska efterfrågan på en insatsvara för inhemsk biodieseltillverkning, till skada för sojabönsodlarna som hellre skulle optimera sina vinster och antingen exportera hela sin produktion eller sälja inom landet till högre priser, om det inte vore för exportbegränsningarna.

| (145) | Enligt gällande rättspraxis för WTO, som framför allt förklaras i skäl 78, bör det i de flesta fall finnas någon form av hot eller incitament från de offentliga myndigheterna gentemot leverantörerna av insatsvaror för att visa att det föreligger anförtroende och åläggande. Att det lämnas utrymme för en egen bedömning ogiltiggör inte per automatik denna slutsats. Analysen måste göras från fall till fall på grundval av tillgänglig bevisning. I detta fall är det anmärkningsvärt att exporten är ganska begränsad på en mycket internationell råvarumarknad där Argentina är en av de ledande sojabönsproducenterna i världen, särskilt med tanke på att priset på de internationella marknaderna är betydligt högre än det inhemska priset i Argentina (se diagram 3 i skäl 158). |
| --- | --- |

(145)

Enligt gällande rättspraxis för WTO, som framför allt förklaras i skäl 78, bör det i de flesta fall finnas någon form av hot eller incitament från de offentliga myndigheterna gentemot leverantörerna av insatsvaror för att visa att det föreligger anförtroende och åläggande. Att det lämnas utrymme för en egen bedömning ogiltiggör inte per automatik denna slutsats. Analysen måste göras från fall till fall på grundval av tillgänglig bevisning. I detta fall är det anmärkningsvärt att exporten är ganska begränsad på en mycket internationell råvarumarknad där Argentina är en av de ledande sojabönsproducenterna i världen, särskilt med tanke på att priset på de internationella marknaderna är betydligt högre än det inhemska priset i Argentina (se diagram 3 i skäl 158).

| (146) | De bevis som finns i den argentinska lagstiftningen (se skälen 91–99) visar att de argentinska myndigheternas politiska mål är att utveckla och främja industrierna med högre mervärde i senare led, däribland biodiesel. Dessutom uppgav de argentinska myndigheterna tydligt att deras mål var att skydda industrier i senare led från den internationella prisuppgången. |
| --- | --- |

(146)

De bevis som finns i den argentinska lagstiftningen (se skälen 91–99) visar att de argentinska myndigheternas politiska mål är att utveckla och främja industrierna med högre mervärde i senare led, däribland biodiesel. Dessutom uppgav de argentinska myndigheterna tydligt att deras mål var att skydda industrier i senare led från den internationella prisuppgången.

| (147) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att kommissionen hade underlåtit att lägga fram några bevis för påståendet att sojabönsproducenterna hellre skulle optimera sina vinster. |
| --- | --- |

(147)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att kommissionen hade underlåtit att lägga fram några bevis för påståendet att sojabönsproducenterna hellre skulle optimera sina vinster.

| (148) | Eftersom kommissionen inte fick någon direkt information från sojabönsodlarna, vilket förklaras i skälen 61–64, antog kommissionen att sojabönsodlare är rationella ekonomiska aktörer i en marknadsekonomi som skulle optimera sina vinster när så är möjligt. Därför anses det vara ett irrationellt beslut att öka produktionen av sojabönor när priserna sänks på grund av en höjd exportskatt. Att sojabönsodlare fortsätter att leverera sojabönor trots de olika begränsningar som införts av de argentinska myndigheterna är ett resultat av de argentinska myndigheternas åtgärder för att förmå sojabönsodlare att uppfylla de fastställda politiska målen för att stödja biodieselindustrin. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(148)

Eftersom kommissionen inte fick någon direkt information från sojabönsodlarna, vilket förklaras i skälen 61–64, antog kommissionen att sojabönsodlare är rationella ekonomiska aktörer i en marknadsekonomi som skulle optimera sina vinster när så är möjligt. Därför anses det vara ett irrationellt beslut att öka produktionen av sojabönor när priserna sänks på grund av en höjd exportskatt. Att sojabönsodlare fortsätter att leverera sojabönor trots de olika begränsningar som införts av de argentinska myndigheterna är ett resultat av de argentinska myndigheternas åtgärder för att förmå sojabönsodlare att uppfylla de fastställda politiska målen för att stödja biodieselindustrin. Påståendet avvisades därför.

| (149) | De argentinska myndigheterna hävdade att det inte hade lagts fram några bevis på att bearbetningen av sojabönor i Argentina hade förändrats på något sätt till följd av exportskatten på sojabönor. |
| --- | --- |

(149)

De argentinska myndigheterna hävdade att det inte hade lagts fram några bevis på att bearbetningen av sojabönor i Argentina hade förändrats på något sätt till följd av exportskatten på sojabönor.

| (150) | Kommissionen höll inte med. Till att börja med påminner kommissionen om att de argentinska myndigheterna inte hjälpte kommissionen att få fram den nödvändiga informationen från sojabönsodlarna för att kunna bedöma deras beteende bättre. Därför ansåg kommissionen på grundval av den tillgängliga informationen att de argentinska myndigheternas åtgärder (däribland exportskatten) förändrade sojabönsodlarnas beteende för att uppnå den effekt som de argentinska myndigheterna eftersträvade. Som framgår av tabell 1 ökade produktionen av sojabönor kraftigt 2007, dvs. när den storskaliga tillverkningen av biodiesel inleddes, trots att exportskatten höjdes samma år. Dessutom har exporten av sojaolja till stor del ersatts av export av biodiesel under samma period, vilket visar att de argentinska myndigheternas åtgärder har skapat incitament för en strukturell förändring i syfte att öka biodieselindustrins konkurrenskraft. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen höll inte med. Till att börja med påminner kommissionen om att de argentinska myndigheterna inte hjälpte kommissionen att få fram den nödvändiga informationen från sojabönsodlarna för att kunna bedöma deras beteende bättre. Därför ansåg kommissionen på grundval av den tillgängliga informationen att de argentinska myndigheternas åtgärder (däribland exportskatten) förändrade sojabönsodlarnas beteende för att uppnå den effekt som de argentinska myndigheterna eftersträvade. Som framgår av tabell 1 ökade produktionen av sojabönor kraftigt 2007, dvs. när den storskaliga tillverkningen av biodiesel inleddes, trots att exportskatten höjdes samma år. Dessutom har exporten av sojaolja till stor del ersatts av export av biodiesel under samma period, vilket visar att de argentinska myndigheternas åtgärder har skapat incitament för en strukturell förändring i syfte att öka biodieselindustrins konkurrenskraft. Påståendet avvisades därför.

| (151) | Det står också klart att de oräkneliga små sojabönsodlarna (ungefär 64 000) visserligen inte formellt hindras av de argentinska myndigheterna från att exportera sina produkter, men förmås av denna politik att sälja nästan hela sin produktion inom landet, till lägre priser än vad de annars skulle ha fått på de internationella marknaderna. Det finns inga bevis i ärendet på att de argentinska myndigheterna försöker uppmuntra och/eller aktivt ge direkt eller indirekt stöd till en ökad export och därmed skapa största möjliga vinster för sojabönsodlarna, trots att det är känt att små odlare har svårt att hitta kunder utomlands, kommunicera på ett främmande språk och hantera de betungande administrativa formaliteterna för export. |
| --- | --- |

(151)

Det står också klart att de oräkneliga små sojabönsodlarna (ungefär 64 000) visserligen inte formellt hindras av de argentinska myndigheterna från att exportera sina produkter, men förmås av denna politik att sälja nästan hela sin produktion inom landet, till lägre priser än vad de annars skulle ha fått på de internationella marknaderna. Det finns inga bevis i ärendet på att de argentinska myndigheterna försöker uppmuntra och/eller aktivt ge direkt eller indirekt stöd till en ökad export och därmed skapa största möjliga vinster för sojabönsodlarna, trots att det är känt att små odlare har svårt att hitta kunder utomlands, kommunicera på ett främmande språk och hantera de betungande administrativa formaliteterna för export.

| (152) | I brist på andra bevis på motsatsen och med hänsyn till de argentinska myndigheternas bristande samarbetsvilja när det gäller att lämna relevanta belägg och upplysningar i detta avseende, konstaterade kommissionen att dessa bevis visar att sojabönsodlare förmås att sälja sin produktion inhemskt till förmån för industrier i senare led (däribland biodieselproducenter) i stället för att maximera sin avkastning, t.ex. genom att hitta andra lösningar, som att anpassa sin produktionstakt eller byta till andra typer av produktion (t.ex. andra spannmål). |
| --- | --- |

(152)

I brist på andra bevis på motsatsen och med hänsyn till de argentinska myndigheternas bristande samarbetsvilja när det gäller att lämna relevanta belägg och upplysningar i detta avseende, konstaterade kommissionen att dessa bevis visar att sojabönsodlare förmås att sälja sin produktion inhemskt till förmån för industrier i senare led (däribland biodieselproducenter) i stället för att maximera sin avkastning, t.ex. genom att hitta andra lösningar, som att anpassa sin produktionstakt eller byta till andra typer av produktion (t.ex. andra spannmål).

| (153) | Det faktum att sojabönsodlarna har ett visst utrymme att själva besluta om de ska sälja utomlands, åtminstone formellt, och att det ändå har förekommit en mycket begränsad export, undergräver inte den övergripande slutsatsen att det förekommer anförtroende och åläggande i enlighet med WTO:s rättspraxis i DRAMS (60). |
| --- | --- |

(153)

Det faktum att sojabönsodlarna har ett visst utrymme att själva besluta om de ska sälja utomlands, åtminstone formellt, och att det ändå har förekommit en mycket begränsad export, undergräver inte den övergripande slutsatsen att det förekommer anförtroende och åläggande i enlighet med WTO:s rättspraxis i DRAMS (60).

60

| (154) | Kommissionen undersökte även om och i vilken utsträckning det inhemska priset på sojabönor i Argentina påverkats av utbudet av sojabönor till följd av de argentinska myndigheternas åtgärder. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen undersökte även om och i vilken utsträckning det inhemska priset på sojabönor i Argentina påverkats av utbudet av sojabönor till följd av de argentinska myndigheternas åtgärder.

| (155) | Kommissionen använde sig av det genomsnittliga inhemska priset på sojabönor i Argentina, som baseras på månatliga uppgifter från spannmålsbörsen i Buenos Aires för Rosario, Bahía Blanca och Quequén och som tillhandahålls på nationell nivå av jordbruks- och livsmedelsministeriet. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen använde sig av det genomsnittliga inhemska priset på sojabönor i Argentina, som baseras på månatliga uppgifter från spannmålsbörsen i Buenos Aires för Rosario, Bahía Blanca och Quequén och som tillhandahålls på nationell nivå av jordbruks- och livsmedelsministeriet.

| (156) | De exporterande tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet importerade faktiskt en viss mängd sojabönor. Även om företagen inte använde denna import för produktion av biodiesel – importen användes för att framställa sojaolja som sedan exporterades – kan priset på denna import betraktas som representativ, eftersom sojabönorna importerades för att pressas och därefter återexporteras som sojaolja och priset på dem avspeglade världsmarknadspriset på sojabönor. |
| --- | --- |

(156)

De exporterande tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet importerade faktiskt en viss mängd sojabönor. Även om företagen inte använde denna import för produktion av biodiesel – importen användes för att framställa sojaolja som sedan exporterades – kan priset på denna import betraktas som representativ, eftersom sojabönorna importerades för att pressas och därefter återexporteras som sojaolja och priset på dem avspeglade världsmarknadspriset på sojabönor.

| (157) | Det inhemska priset jämfördes med det genomsnittliga fob-importpriset på sojabönor för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet på månadsbasis. |
| --- | --- |

(157)

Det inhemska priset jämfördes med det genomsnittliga fob-importpriset på sojabönor för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet på månadsbasis.

| (158) | Diagram 3 nedan visar prisförändringarna under skadeundersökningsperioden och prisskillnaderna i procent mellan priset på hemmamarknaden i Argentina och världsmarknadspriset.

  Diagram 3


  Hemmamarknadspriset i Argentina jämfört med världsmarknadspriset




  Prisskillnad (%)
  Världsmarknadspris (ARS/ton)
  Pris på den argentinska hemmamarknaden (ARS/ton)
  2017M11
  2017M09
  2017M07
  2017M05
  2017M03
  2017M01
  2016M11
  2016M09
  2016M07
  2016M05
  2016M03
  2016M01
  2015M11
  2015M09
  2015M07
  2015M05
  2015M03
  2015M01

  Källa: Bloomberg och inlagan från de argentinska myndigheterna baserad på offentligt tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(158)

Diagram 3 nedan visar prisförändringarna under skadeundersökningsperioden och prisskillnaderna i procent mellan priset på hemmamarknaden i Argentina och världsmarknadspriset.

Diagram 3

Diagram 3

Hemmamarknadspriset i Argentina jämfört med världsmarknadspriset

Hemmamarknadspriset i Argentina jämfört med världsmarknadspriset

Prisskillnad (%)

Världsmarknadspris (ARS/ton)

Pris på den argentinska hemmamarknaden (ARS/ton)

2017M11

2017M09

2017M07

2017M05

2017M03

2017M01

2016M11

2016M09

2016M07

2016M05

2016M03

2016M01

2015M11

2015M09

2015M07

2015M05

2015M03

2015M01

Källa: Bloomberg och inlagan från de argentinska myndigheterna baserad på offentligt tillgängliga uppgifter.

Källa:

| (159) | I diagram 3 visas en prisskillnad mellan det argentinska inhemska priset och världsmarknadspriset som i huvudsak kan förklaras av exportskatten på sojabönor. Den politiska styrningen från de argentinska myndigheternas sida förhindrar sojabönsodlarna från att skapa vinster baserade på världsmarknadspriset. Sojabönsodlarna fråntas i praktiken möjligheten att göra det rationella valet att sälja sina produkter på den internationella marknaden till betydligt högre priser. |
| --- | --- |

(159)

I diagram 3 visas en prisskillnad mellan det argentinska inhemska priset och världsmarknadspriset som i huvudsak kan förklaras av exportskatten på sojabönor. Den politiska styrningen från de argentinska myndigheternas sida förhindrar sojabönsodlarna från att skapa vinster baserade på världsmarknadspriset. Sojabönsodlarna fråntas i praktiken möjligheten att göra det rationella valet att sälja sina produkter på den internationella marknaden till betydligt högre priser.

| (160) | I stället uppnår de jämförbara vinster på både hemmamarknaden och den internationella marknaden genom att minska de inhemska priserna med beloppet för exportavgiften. De argentinska myndigheterna förhindrar på så sätt inhemska prisökningar till förmån för den inhemska bearbetningsindustrin. |
| --- | --- |

(160)

I stället uppnår de jämförbara vinster på både hemmamarknaden och den internationella marknaden genom att minska de inhemska priserna med beloppet för exportavgiften. De argentinska myndigheterna förhindrar på så sätt inhemska prisökningar till förmån för den inhemska bearbetningsindustrin.

| (161) | De argentinska myndigheterna utövar sin styrning genom att förhindra sojabönsodlarna att göra ett rationellt val. Av diagrammet framgår också att skillnaden mellan de inhemska priserna och de internationella priserna inte bara har legat kvar på en hög nivå, utan att den även har skyddat biodieselindustrin och alla andra industrier i senare led (t.ex. pressningsverksamheten, som i huvudsak finns integrerad hos biodieseltillverkarna) från de största prisökningarna på den internationella marknaden. |
| --- | --- |

(161)

De argentinska myndigheterna utövar sin styrning genom att förhindra sojabönsodlarna att göra ett rationellt val. Av diagrammet framgår också att skillnaden mellan de inhemska priserna och de internationella priserna inte bara har legat kvar på en hög nivå, utan att den även har skyddat biodieselindustrin och alla andra industrier i senare led (t.ex. pressningsverksamheten, som i huvudsak finns integrerad hos biodieseltillverkarna) från de största prisökningarna på den internationella marknaden.

| (162) | Det förutbestämda målet för de argentinska myndigheternas åtgärder har därmed uppnåtts, nämligen att minska de inhemska priserna i samband med stigande internationella priser för att gynna den inhemska förädlingsindustrin, däribland biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(162)

Det förutbestämda målet för de argentinska myndigheternas åtgärder har därmed uppnåtts, nämligen att minska de inhemska priserna i samband med stigande internationella priser för att gynna den inhemska förädlingsindustrin, däribland biodieselindustrin.

| (163) | Därför konstaterade kommissionen att sojabönsodlarna i Argentina anförtroddes eller ålades att tillhandahålla sojabönor till den inhemska biodieselindustrin mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(163)

Därför konstaterade kommissionen att sojabönsodlarna i Argentina anförtroddes eller ålades att tillhandahålla sojabönor till den inhemska biodieselindustrin mot för låg ersättning.

3.2.2.5   En funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens och rent faktiskt inte skiljer sig från de offentliga myndigheternas normala praxis

En funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens och rent faktiskt inte skiljer sig från de offentliga myndigheternas normala praxis

| (164) | När det gäller kriteriet om funktioner som ”normalt ligger inom myndigheternas kompetens”, som ännu inte hade förtydligats ytterligare av panelen (61), ansåg kommissionen att tillhandahållandet av råvaror som finns i ett land till nationella bolag är en funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens. Enligt allmän internationell rätt har stater suveränitet över sina egna naturresurser. De kan i stor utsträckning själva välja hur de organiserar utnyttjandet av sina naturresurser, men suveräniteten tar sig vanligen uttryck i att en reglerande myndighet sköter detta. I detta avseende är det irrelevant om en offentlig myndighet normalt skulle sköta denna funktion (62). Kommissionen konstaterade därför att tillhandahållande av sojabönor som finns på argentinsk jord till den argentinska biodieselindustrin är en funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens. |
| --- | --- |

(164)

När det gäller kriteriet om funktioner som ”normalt ligger inom myndigheternas kompetens”, som ännu inte hade förtydligats ytterligare av panelen (61), ansåg kommissionen att tillhandahållandet av råvaror som finns i ett land till nationella bolag är en funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens. Enligt allmän internationell rätt har stater suveränitet över sina egna naturresurser. De kan i stor utsträckning själva välja hur de organiserar utnyttjandet av sina naturresurser, men suveräniteten tar sig vanligen uttryck i att en reglerande myndighet sköter detta. I detta avseende är det irrelevant om en offentlig myndighet normalt skulle sköta denna funktion (62). Kommissionen konstaterade därför att tillhandahållande av sojabönor som finns på argentinsk jord till den argentinska biodieselindustrin är en funktion som normalt ligger inom myndigheternas kompetens.

61

62

| (165) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet invände CARBIO mot kommissionens beslut om att en stat måste hållas ansvarig för beslut som fattats av privatägda leverantörer av sojabönor som odlats i den staten. För att uppfylla kriteriet om att ”normalt ligga inom myndigheternas kompetens” hävdade CARBIO att alla beslut som rörde sojabönor måste fattas i ett offentligt syfte. Men precis som CARBIO konstaterade i sin inlaga ”får en stat välja att vidta åtgärder i fråga om sina naturresurser”. Detta bekräftar kommissionens ståndpunkt om att en sådan suveränitet i normala fall omsätts i lagstadgade befogenheter för de offentliga myndigheterna att organisera utnyttjandet av statens naturresurser. Därför är det inte nödvändigt att alla beslut i fråga om sojabönor fattas i ett offentligt syfte för att uppfylla kriteriet om vad som ”normalt ligger i myndigheters kompetens”. I annat fall skulle dessa enheter kunna betraktas som ”offentliga organ” och hänföra sitt agerande till staten, vilket inte är fallet i scenariot med anförtroende eller åläggande. I det senare fallet krävs inte att alla åtgärder som vidtas av privata organ kan hänföras till staten, utan endast den specifika åtgärd som granskas (dvs. tillhandahållande av insatsvaror mot för låg ersättning). Därför avvisade kommissionen påståendet och konstaterade att tillhandahållandet av råvaror, t.ex. sojabönor, för att uppnå mål som ligger i det allmänna intresset (t.ex. utveckling av biodieselindustrin) är en funktion som normalt ligger i de offentliga myndigheternas kompetens. |
| --- | --- |

(165)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet invände CARBIO mot kommissionens beslut om att en stat måste hållas ansvarig för beslut som fattats av privatägda leverantörer av sojabönor som odlats i den staten. För att uppfylla kriteriet om att ”normalt ligga inom myndigheternas kompetens” hävdade CARBIO att alla beslut som rörde sojabönor måste fattas i ett offentligt syfte. Men precis som CARBIO konstaterade i sin inlaga ”får en stat välja att vidta åtgärder i fråga om sina naturresurser”. Detta bekräftar kommissionens ståndpunkt om att en sådan suveränitet i normala fall omsätts i lagstadgade befogenheter för de offentliga myndigheterna att organisera utnyttjandet av statens naturresurser. Därför är det inte nödvändigt att alla beslut i fråga om sojabönor fattas i ett offentligt syfte för att uppfylla kriteriet om vad som ”normalt ligger i myndigheters kompetens”. I annat fall skulle dessa enheter kunna betraktas som ”offentliga organ” och hänföra sitt agerande till staten, vilket inte är fallet i scenariot med anförtroende eller åläggande. I det senare fallet krävs inte att alla åtgärder som vidtas av privata organ kan hänföras till staten, utan endast den specifika åtgärd som granskas (dvs. tillhandahållande av insatsvaror mot för låg ersättning). Därför avvisade kommissionen påståendet och konstaterade att tillhandahållandet av råvaror, t.ex. sojabönor, för att uppnå mål som ligger i det allmänna intresset (t.ex. utveckling av biodieselindustrin) är en funktion som normalt ligger i de offentliga myndigheternas kompetens.

| (166) | När det gäller kriteriet ”rent faktiskt inte skiljer sig” konstaterade kommissionen att denna formulering hade sitt ursprung i panelens rapport från 1960 om översyn i enlighet med artikel XVI.5, där liknande formuleringar användes för producentfinansierade avgifter som inte ansågs skilja sig åt, i egentlig mening, från myndigheters praxis för beskattning och subventionering (63). Mot denna bakgrund krävs det för detta kriterium ett konstaterande som bekräftar att tillhandahållandet av varor av privata organ som anförtrotts denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från hypotesen att myndigheterna själva hade tillhandahållit sådana varor. Kommissionen anser att så är fallet. I stället för att själva direkt tillhandahålla biodieselindustrin insatsvarorna i syfte att uppnå de argentinska myndigheternas politiska mål att främja och utveckla biodieselindustrin, inbegripet dess exportpotential, uppmuntrade de argentinska myndigheterna genom en rad åtgärder privata organ att göra detta på myndigheternas vägnar. |
| --- | --- |

(166)

När det gäller kriteriet ”rent faktiskt inte skiljer sig” konstaterade kommissionen att denna formulering hade sitt ursprung i panelens rapport från 1960 om översyn i enlighet med artikel XVI.5, där liknande formuleringar användes för producentfinansierade avgifter som inte ansågs skilja sig åt, i egentlig mening, från myndigheters praxis för beskattning och subventionering (63). Mot denna bakgrund krävs det för detta kriterium ett konstaterande som bekräftar att tillhandahållandet av varor av privata organ som anförtrotts denna funktion rent faktiskt inte skiljer sig från hypotesen att myndigheterna själva hade tillhandahållit sådana varor. Kommissionen anser att så är fallet. I stället för att själva direkt tillhandahålla biodieselindustrin insatsvarorna i syfte att uppnå de argentinska myndigheternas politiska mål att främja och utveckla biodieselindustrin, inbegripet dess exportpotential, uppmuntrade de argentinska myndigheterna genom en rad åtgärder privata organ att göra detta på myndigheternas vägnar.

63

| (167) | Efter det slutgiltiga utlämnandet hävdade GOA och CARBIO att kommissionen inte framlagt någon bevisning för att beslut som fattats av privata leverantörer om produktion och försäljning av sojabönar som odlats på privat mark i Argentina, återspeglar en uppgift som normalt ska utföras av GOA. |
| --- | --- |

(167)

Efter det slutgiltiga utlämnandet hävdade GOA och CARBIO att kommissionen inte framlagt någon bevisning för att beslut som fattats av privata leverantörer om produktion och försäljning av sojabönar som odlats på privat mark i Argentina, återspeglar en uppgift som normalt ska utföras av GOA.

| (168) | Som kommissionen anger i skäl 164 anser den att tillhandahållandet av råvaror i ett land till statliga företag är en uppgift som normalt åligger staten. GOA och CARBIO anförde inga underbyggda argument eller bevisning mot denna slutsats, och påståendet avvisades därför. GOA använder sig av sojabönsodlare för att uppnå ett särskilt politiskt mål som inte skiljer sig från en situation där GOA självt skulle odla sojabönor.? |
| --- | --- |

(168)

Som kommissionen anger i skäl 164 anser den att tillhandahållandet av råvaror i ett land till statliga företag är en uppgift som normalt åligger staten. GOA och CARBIO anförde inga underbyggda argument eller bevisning mot denna slutsats, och påståendet avvisades därför. GOA använder sig av sojabönsodlare för att uppnå ett särskilt politiskt mål som inte skiljer sig från en situation där GOA självt skulle odla sojabönor.?

3.2.2.6   Slutsats

Slutsats

| (169) | Genom en rad åtgärder, såsom exportavgifter, kvantitativa begränsningar, subventioner till inhemska producenter och offentliga politiska uttalanden, uppmuntrade de argentinska myndigheterna de inhemska sojabönsodlarna att sälja lokalt och ”anförtrodde åt” eller ”ålade” dem att tillhandahålla denna råvara i Argentina mot för låg ersättning. Åtgärderna i fråga uppnådde den önskade effekten att snedvrida den inhemska marknaden för sojabönor i Argentina och att pressa ned priserna till en artificiellt låg nivå till förmån för biodieselindustrin. Funktionen att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning ligger normalt i de offentliga myndigheternas kompetens med hänsyn till det offentliga målet att stödja biodieselindustrin. Att det är sojabönsodlarnas produktionsföretag som utför funktionen skiljer sig inte rent faktiskt från de offentliga myndigheternas normala praxis när de strävar efter liknande politiska mål genom andra former av stöd (t.ex. bidrag eller uteblivna intäkter). |
| --- | --- |

(169)

Genom en rad åtgärder, såsom exportavgifter, kvantitativa begränsningar, subventioner till inhemska producenter och offentliga politiska uttalanden, uppmuntrade de argentinska myndigheterna de inhemska sojabönsodlarna att sälja lokalt och ”anförtrodde åt” eller ”ålade” dem att tillhandahålla denna råvara i Argentina mot för låg ersättning. Åtgärderna i fråga uppnådde den önskade effekten att snedvrida den inhemska marknaden för sojabönor i Argentina och att pressa ned priserna till en artificiellt låg nivå till förmån för biodieselindustrin. Funktionen att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning ligger normalt i de offentliga myndigheternas kompetens med hänsyn till det offentliga målet att stödja biodieselindustrin. Att det är sojabönsodlarnas produktionsföretag som utför funktionen skiljer sig inte rent faktiskt från de offentliga myndigheternas normala praxis när de strävar efter liknande politiska mål genom andra former av stöd (t.ex. bidrag eller uteblivna intäkter).

| (170) | Kommissionen drog därför slutsatsen att de argentinska myndigheterna tillhandahöll ett indirekt finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och iii i grundförordningen, såsom den tolkas och tillämpas i överensstämmelse med relevanta WTO-normer enligt artikel 1.1 a iv och iii i subventionsavtalet. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen drog därför slutsatsen att de argentinska myndigheterna tillhandahöll ett indirekt finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a iv och iii i grundförordningen, såsom den tolkas och tillämpas i överensstämmelse med relevanta WTO-normer enligt artikel 1.1 a iv och iii i subventionsavtalet.

3.2.2.7   Pris- eller inkomststöd

Pris- eller inkomststöd

| (171) | Kommissionen anser att kategorierna ”finansiellt bidrag” och ”inkomst- eller prisstöd” inte utesluter varandra. Överprövningsorganet har bekräftat att ”omfattningen av offentliga åtgärder som kan ge subventioner [inom ramen för ‘finansiellt bidrag’] har breddats ytterligare med begreppet ‘inkomst- eller prisstöd’ i artikel 1.1 a 2” (64). Denna tolkning stämmer också överens med målet och syftet för subventionsavtalet, vilket är ”att utöka och förbättra Gattavtalets olika delar i fråga om användning av subventioner och utjämningsåtgärder” (65). |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen anser att kategorierna ”finansiellt bidrag” och ”inkomst- eller prisstöd” inte utesluter varandra. Överprövningsorganet har bekräftat att ”omfattningen av offentliga åtgärder som kan ge subventioner [inom ramen för ‘finansiellt bidrag’] har breddats ytterligare med begreppet ‘inkomst- eller prisstöd’ i artikel 1.1 a 2” (64). Denna tolkning stämmer också överens med målet och syftet för subventionsavtalet, vilket är ”att utöka och förbättra Gattavtalets olika delar i fråga om användning av subventioner och utjämningsåtgärder” (65).

64

65

| (172) | Artikel XVI i Gatt 1994 omfattar ”alla subventioner, inbegripet varje form av inkomst- eller prisstöd, som direkt eller indirekt har till verkan att öka exporten av en vara från eller minska importen av en vara till dess område”. |
| --- | --- |

(172)

Artikel XVI i Gatt 1994 omfattar ”alla subventioner, inbegripet varje form av inkomst- eller prisstöd, som direkt eller indirekt har till verkan att öka exporten av en vara från eller minska importen av en vara till dess område”.

| (173) | Orden ”varje form” anger bredden i kategorins omfattning i så måtto att den omfattar varje form som direkt eller indirekt tillhandahåller inkomst- eller prisstöd. I denna bemärkelse avser ordboksbetydelsen av ”form””ett av de olika tillstånd i vilket ett föremål existerar eller manifesterar sig; en art, en sort eller ett slag” och även ”ett sätt, en metod, en väg” (66). Följaktligen omfattar ”varje form” varje sätt eller beteende varigenom myndigheterna tillhandahåller någon inkomst- eller prisstöd. |
| --- | --- |

(173)

Orden ”varje form” anger bredden i kategorins omfattning i så måtto att den omfattar varje form som direkt eller indirekt tillhandahåller inkomst- eller prisstöd. I denna bemärkelse avser ordboksbetydelsen av ”form””ett av de olika tillstånd i vilket ett föremål existerar eller manifesterar sig; en art, en sort eller ett slag” och även ”ett sätt, en metod, en väg” (66). Följaktligen omfattar ”varje form” varje sätt eller beteende varigenom myndigheterna tillhandahåller någon inkomst- eller prisstöd.

66

| (174) | Med ”stöd” avses ”åtgärden att bidra till att något lyckas eller till att upprätthålla värdet på något” (67). Begreppet ”stöd” används ofta i samband med jordbruk, och syftar därvid på offentliga stödprogram (68). I det här fallet syftar betydelsen av ”stöd” i artikel 1.1 a 2 i subventionsavtalet på det agerande från statens sida som bidrar till framgången för eller upprätthållandet av värdet av priser eller den inkomst som någon erhåller. |
| --- | --- |

(174)

Med ”stöd” avses ”åtgärden att bidra till att något lyckas eller till att upprätthålla värdet på något” (67). Begreppet ”stöd” används ofta i samband med jordbruk, och syftar därvid på offentliga stödprogram (68). I det här fallet syftar betydelsen av ”stöd” i artikel 1.1 a 2 i subventionsavtalet på det agerande från statens sida som bidrar till framgången för eller upprätthållandet av värdet av priser eller den inkomst som någon erhåller.

67

68

| (175) | Slutligen inbegriper formuleringen ”enligt artikel XVI i Gatt 1994” varje form av inkomst- eller prisstöd som direkt eller indirekt ökar exporten av ”en vara” från en WTO-medlems område eller minskar importen av denna vara till dess område. Denna potentiella eller faktiska verkan anges uttryckligen i artikel XVI.1 i Gatt 1994: ”... inbegripet varje form av inkomst- eller prisstöd, som direkt eller indirekt har till verkan att öka exporten av en vara från eller minska importen av en vara till dess område.” |
| --- | --- |

(175)

Slutligen inbegriper formuleringen ”enligt artikel XVI i Gatt 1994” varje form av inkomst- eller prisstöd som direkt eller indirekt ökar exporten av ”en vara” från en WTO-medlems område eller minskar importen av denna vara till dess område. Denna potentiella eller faktiska verkan anges uttryckligen i artikel XVI.1 i Gatt 1994: ”... inbegripet varje form av inkomst- eller prisstöd, som direkt eller indirekt har till verkan att öka exporten av en vara från eller minska importen av en vara till dess område.”

| (176) | Sammanfattningsvis omfattar artikel 3.1 b i grundförordningen offentliga åtgärder i alla former som direkt eller indirekt ger inkomst- eller prisstöd till någon och vars effekter potentiellt eller faktiskt (69) leder till ökad export av en produkt från en WTO-medlems territorium eller minskar importen av den produkten till medlemmens territorium. Denna tolkning stämmer också överens med målet och syftet för subventionsavtalet, vilket är ”att utöka och förbättra Gattavtalets olika delar i fråga om användning av subventioner och utjämningsåtgärder” (70). |
| --- | --- |

(176)

Sammanfattningsvis omfattar artikel 3.1 b i grundförordningen offentliga åtgärder i alla former som direkt eller indirekt ger inkomst- eller prisstöd till någon och vars effekter potentiellt eller faktiskt (69) leder till ökad export av en produkt från en WTO-medlems territorium eller minskar importen av den produkten till medlemmens territorium. Denna tolkning stämmer också överens med målet och syftet för subventionsavtalet, vilket är ”att utöka och förbättra Gattavtalets olika delar i fråga om användning av subventioner och utjämningsåtgärder” (70).

69

70

| (177) | Utöver undersökningen av huruvida de argentinska myndigheternas åtgärder kunde betraktas som ”finansiella bidrag” genom att tillhandahålla varor mot för låg ersättning, undersökte kommissionen också i linje med denna tolkning huruvida de argentinska myndigheternas åtgärder även kunde betraktas som inkomst- eller prisstöd enligt artikel 3.1 b i grundförordningen. För det första undersökte kommissionen om de argentinska myndigheterna har för avsikt att stödja bildandet och utvecklingen av biodieselindustrin, för det andra vilken typ av åtgärder som de argentinska myndigheterna hade vidtagit för att stödja biodieselindustrin och för det tredje om dessa åtgärder kunde betraktas som ”någon form av inkomst-/prisstöd” i den mening som avses i artikel XVI i Gatt 1994. |
| --- | --- |

(177)

Utöver undersökningen av huruvida de argentinska myndigheternas åtgärder kunde betraktas som ”finansiella bidrag” genom att tillhandahålla varor mot för låg ersättning, undersökte kommissionen också i linje med denna tolkning huruvida de argentinska myndigheternas åtgärder även kunde betraktas som inkomst- eller prisstöd enligt artikel 3.1 b i grundförordningen. För det första undersökte kommissionen om de argentinska myndigheterna har för avsikt att stödja bildandet och utvecklingen av biodieselindustrin, för det andra vilken typ av åtgärder som de argentinska myndigheterna hade vidtagit för att stödja biodieselindustrin och för det tredje om dessa åtgärder kunde betraktas som ”någon form av inkomst-/prisstöd” i den mening som avses i artikel XVI i Gatt 1994.

| (178) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna och CARBIO att kommissionen utgick från en oacceptabelt vid tolkning av begreppet ”någon form av inkomst- eller prisstöd” så som det används i artikel 3.1 b i grundförordningen genom att göra gällande att det omfattar ”alla former som direkt eller indirekt ger inkomst- eller prisstöd” och ”alla former som direkt eller indirekt ger inkomst- eller prisstöd till någon”. |
| --- | --- |

(178)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna och CARBIO att kommissionen utgick från en oacceptabelt vid tolkning av begreppet ”någon form av inkomst- eller prisstöd” så som det används i artikel 3.1 b i grundförordningen genom att göra gällande att det omfattar ”alla former som direkt eller indirekt ger inkomst- eller prisstöd” och ”alla former som direkt eller indirekt ger inkomst- eller prisstöd till någon”.

| (179) | Kommissionen avvisade detta påstående. Kommissionen gjorde sitt fastställande i enlighet med WTO:s rättspraxis och tolkning av ”inkomst- eller prisstöd”. Som beskrivs i skälen 186–195 tittade kommissionen inte enbart på effekterna av de åtgärder som vidtagits av de argentinska myndigheterna utan gjorde också en noggrann analys av de politiska målen för de åtgärder som vidtagits av de argentinska myndigheterna, samt deras egenskaper och utformning. Detta ledde till slutsatsen att priset på biodiesel och sojabönor på den argentinska inhemska marknaden ”omfattar ett direkt statligt ingripande på marknaden i avsikt att hålla priset på en vara på en viss nivå” (71). Som ett resultat av de argentinska myndigheternas politiska mål fastställs de inhemska priserna på biodiesel, jämfört med priset på exporterad biodiesel, på en artificiellt hög nivå, till stöd för den inhemska biodieselindustrin (se skälen 189 och 195). Samtidigt fastställs priset på sojabönor på en artificiellt låg nivå genom en exportskatt på sojabönor som också stöder den inhemska biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen avvisade detta påstående. Kommissionen gjorde sitt fastställande i enlighet med WTO:s rättspraxis och tolkning av ”inkomst- eller prisstöd”. Som beskrivs i skälen 186–195 tittade kommissionen inte enbart på effekterna av de åtgärder som vidtagits av de argentinska myndigheterna utan gjorde också en noggrann analys av de politiska målen för de åtgärder som vidtagits av de argentinska myndigheterna, samt deras egenskaper och utformning. Detta ledde till slutsatsen att priset på biodiesel och sojabönor på den argentinska inhemska marknaden ”omfattar ett direkt statligt ingripande på marknaden i avsikt att hålla priset på en vara på en viss nivå” (71). Som ett resultat av de argentinska myndigheternas politiska mål fastställs de inhemska priserna på biodiesel, jämfört med priset på exporterad biodiesel, på en artificiellt hög nivå, till stöd för den inhemska biodieselindustrin (se skälen 189 och 195). Samtidigt fastställs priset på sojabönor på en artificiellt låg nivå genom en exportskatt på sojabönor som också stöder den inhemska biodieselindustrin.

71

| (180) | Efter det slutgiltiga utlämnandet invände GOA mot kommissionens tolkning att begreppen ”ekonomiskt bidrag”/”inkomst- eller prisstöd” inte utesluter varandra, på grund av konjunktionen ”eller” i artikel 1.1. a 2 i subventionsavtalet. |
| --- | --- |

(180)

Efter det slutgiltiga utlämnandet invände GOA mot kommissionens tolkning att begreppen ”ekonomiskt bidrag”/”inkomst- eller prisstöd” inte utesluter varandra, på grund av konjunktionen ”eller” i artikel 1.1. a 2 i subventionsavtalet.

| (181) | Kommissionen förklarade i skäl 171 varför den inte ansåg att dessa kategorier utesluter varandra. Den språkliga förklaringen av ordet ”eller” i subventionsavtalet ändrade inte kommissionens resonemang och påståendet avvisades följaktligen. |
| --- | --- |

(181)

Kommissionen förklarade i skäl 171 varför den inte ansåg att dessa kategorier utesluter varandra. Den språkliga förklaringen av ordet ”eller” i subventionsavtalet ändrade inte kommissionens resonemang och påståendet avvisades följaktligen.

| (182) | GOA upprepade sitt påstående att kommissionens slutsatser är otillbörligt grundade på en oacceptabelt bred tolkning av uttrycket ”någon annan form av inkomst- eller prisstöd” enligt artikel 1.1. a 2 i subventionsavtalet, och att kommissionen tillämpar en effektbaserad strategi för att exportavgiftssystemet ska överensstämma med bestämmelserna i artikel 1.1 a 2, vilket är oförenligt med WTO:s rättspraxis. |
| --- | --- |

(182)

GOA upprepade sitt påstående att kommissionens slutsatser är otillbörligt grundade på en oacceptabelt bred tolkning av uttrycket ”någon annan form av inkomst- eller prisstöd” enligt artikel 1.1. a 2 i subventionsavtalet, och att kommissionen tillämpar en effektbaserad strategi för att exportavgiftssystemet ska överensstämma med bestämmelserna i artikel 1.1 a 2, vilket är oförenligt med WTO:s rättspraxis.

| (183) | Eftersom GOA inte lyckades motbevisa kommissionens slutsatser, avvisade kommissionen påståendena. |
| --- | --- |

(183)

Eftersom GOA inte lyckades motbevisa kommissionens slutsatser, avvisade kommissionen påståendena.

| (184) | Efter det slutgiltiga inlämnandet ifrågasatte också CARBIO kommissionens slutsatser om inkomst- och prisstöd, och hänvisade som stöd till en annan del av panelrapporten China–GOES (72). Enligt CARBIO omfattar inkomst- och prisstöd inte situationer där ”en prisvariation är en indirekt följd av en annan form av statligt ingripande” (73). |
| --- | --- |

(184)

Efter det slutgiltiga inlämnandet ifrågasatte också CARBIO kommissionens slutsatser om inkomst- och prisstöd, och hänvisade som stöd till en annan del av panelrapporten China–GOES (72). Enligt CARBIO omfattar inkomst- och prisstöd inte situationer där ”en prisvariation är en indirekt följd av en annan form av statligt ingripande” (73).

72

73

| (185) | Kommissionen ansåg att CARBIO:s hänvisning till rättspraxis i målet China–GOES inte är relevant i föreliggande fall, där slutsatserna om inkomst- och prisstöd inte grundas på de indirekta priseffekterna, men på åtgärder som kan tillskrivas GOA, som är utformade och syftar till priseffekter som understödjer biodieselindustrin. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen ansåg att CARBIO:s hänvisning till rättspraxis i målet China–GOES inte är relevant i föreliggande fall, där slutsatserna om inkomst- och prisstöd inte grundas på de indirekta priseffekterna, men på åtgärder som kan tillskrivas GOA, som är utformade och syftar till priseffekter som understödjer biodieselindustrin. Påståendet avvisades därför.

3.2.2.8   De argentinska myndigheternas avsikt att stödja den inhemska biodieselindustrin

De argentinska myndigheternas avsikt att stödja den inhemska biodieselindustrin

| (186) | De rättsakter som det hänvisas till i skälen 89–100 visar att de argentinska myndigheterna uttryckligen driver en politik för att stödja bildandet och utvecklingen av den inhemska biodieselindustrin. Framför allt införde de argentinska myndigheterna genom lag 26.093 av den 12 maj 2006 (74) en ordning för att främja den inhemska produktionen och användningen av biobränsle, däribland biodiesel. Genom den lagen inrättades en tillsynsmyndighet med uppdrag att främja och kontrollera en hållbar produktion och användning av biobränsle (75). I lagen föreskrivs också att departementet för jordbruk, tamdjur, fiske och livsmedel ska främja grödor avsedda för produktion av biobränsle som uppmuntrar en diversifiering av produktionen inom jordbrukssektorn, att departementet för små och medelstora företag ska främja små och medelstora företags förvärv av kapitaltillgångar avsedda för biobränsleproduktion, och att departementet för vetenskap, teknik och produktiv innovation ska främja forskning, samarbete och tekniköverföring mellan små och medelstora företag och relevanta institutioner inom det offentliga nationella systemet för vetenskap, teknik och innovation (76). |
| --- | --- |

(186)

De rättsakter som det hänvisas till i skälen 89–100 visar att de argentinska myndigheterna uttryckligen driver en politik för att stödja bildandet och utvecklingen av den inhemska biodieselindustrin. Framför allt införde de argentinska myndigheterna genom lag 26.093 av den 12 maj 2006 (74) en ordning för att främja den inhemska produktionen och användningen av biobränsle, däribland biodiesel. Genom den lagen inrättades en tillsynsmyndighet med uppdrag att främja och kontrollera en hållbar produktion och användning av biobränsle (75). I lagen föreskrivs också att departementet för jordbruk, tamdjur, fiske och livsmedel ska främja grödor avsedda för produktion av biobränsle som uppmuntrar en diversifiering av produktionen inom jordbrukssektorn, att departementet för små och medelstora företag ska främja små och medelstora företags förvärv av kapitaltillgångar avsedda för biobränsleproduktion, och att departementet för vetenskap, teknik och produktiv innovation ska främja forskning, samarbete och tekniköverföring mellan små och medelstora företag och relevanta institutioner inom det offentliga nationella systemet för vetenskap, teknik och innovation (76).

74

75

76

| (187) | De argentinska myndigheterna har tillhandahållit uttryckligt stöd sedan 2001 då dekret 1396 (77) trädde i kraft. Genom det dekretet inrättades konkurrenskraftsplanen för biodiesel, som innebar att producenterna befriades från skatt ”i syfte att främja utvecklingen av biodiesel”, och det angavs att ”skattekomponenten i flytande bränslen och naturgas är ett avgörande verktyg för att skicka ekonomiska signaler” (fetstil tillagd). Planen fick stöd av den biträdande ministern för bränslen 2001, som försäkrade initiativtagarna till projekt för biodieselproduktion att biodiesel skulle fortsätta vara ett skattebefriat bränsle och bekräftade de argentinska myndigheternas roll genom att lova att det skulle inrättas ett stabilt regelverk och att biodieselprojekt skulle ta del av fördelarna med ordningen för att främja industrin och krediter. Dessutom förklarade han att utvecklingen av biodiesel måste ha jordbruksproducenter som förkämpar (78). |
| --- | --- |

(187)

De argentinska myndigheterna har tillhandahållit uttryckligt stöd sedan 2001 då dekret 1396 (77) trädde i kraft. Genom det dekretet inrättades konkurrenskraftsplanen för biodiesel, som innebar att producenterna befriades från skatt ”i syfte att främja utvecklingen av biodiesel”, och det angavs att ”skattekomponenten i flytande bränslen och naturgas är ett avgörande verktyg för att skicka ekonomiska signaler” (fetstil tillagd). Planen fick stöd av den biträdande ministern för bränslen 2001, som försäkrade initiativtagarna till projekt för biodieselproduktion att biodiesel skulle fortsätta vara ett skattebefriat bränsle och bekräftade de argentinska myndigheternas roll genom att lova att det skulle inrättas ett stabilt regelverk och att biodieselprojekt skulle ta del av fördelarna med ordningen för att främja industrin och krediter. Dessutom förklarade han att utvecklingen av biodiesel måste ha jordbruksproducenter som förkämpar (78).

77

i syfte att främja utvecklingen av biodiesel

skattekomponenten i flytande bränslen och naturgas är ett avgörande verktyg för att skicka ekonomiska signaler

78

| (188) | Främjandet av inhemsk biodiesel befästes genom resolution nr 1156 år 2004, då det nationella biobränsleprogrammet inrättades (79). Det skulle främja den tekniska utvecklingen av inhemsk biodiesel genom ministeriet för ekonomi och produktion (80). De argentinska myndigheterna betraktade uttryckligen främjande av den inhemska biodieselindustrin som en del av den argentinska makroekonomiska modellen (81). |
| --- | --- |

(188)

Främjandet av inhemsk biodiesel befästes genom resolution nr 1156 år 2004, då det nationella biobränsleprogrammet inrättades (79). Det skulle främja den tekniska utvecklingen av inhemsk biodiesel genom ministeriet för ekonomi och produktion (80). De argentinska myndigheterna betraktade uttryckligen främjande av den inhemska biodieselindustrin som en del av den argentinska makroekonomiska modellen (81).

79

80

81

| (189) | Centro de Economía Internacional uppgav 2011 (82) att utvecklingen av inhemsk biodiesel syftade till att skapa största möjliga mervärde av soja, snarare än att minska användningen av fossila bränslen. Enligt detta forskningsorgan var skälen till utvecklingen av biodieselindustrin bl.a. den växande möjligheten att tillgodose behovet hos externa marknader och skillnaderna i termer av exporttullar, som uppmuntrade produktion med högre mervärde än basprodukter som sojabönor (83). |
| --- | --- |

(189)

Centro de Economía Internacional uppgav 2011 (82) att utvecklingen av inhemsk biodiesel syftade till att skapa största möjliga mervärde av soja, snarare än att minska användningen av fossila bränslen. Enligt detta forskningsorgan var skälen till utvecklingen av biodieselindustrin bl.a. den växande möjligheten att tillgodose behovet hos externa marknader och skillnaderna i termer av exporttullar, som uppmuntrade produktion med högre mervärde än basprodukter som sojabönor (83).

82

83

| (190) | I en undersökning som genomfördes av en statlig enhet, det nationella institutet för jordbruksteknik (”Instituto Nacional de Tecnología Agropecuaria”, INTA) 2011 (84) konstaterades också att ”det är vanligt att biodieselmarknaden stimuleras av staten av olika skäl genom olika policyer”, ”[d]vs., det är sannolikt att marknaden stimuleras på artificiell väg och att den tappar i ekonomisk relevans utan statlig närvaro”, samt att ”den uppenbara slutsatsen är att biodiesel inte verkar driva fram produktionen av sojabönor, utan att orsakssambandet går i motsatt riktning”. |
| --- | --- |

(190)

I en undersökning som genomfördes av en statlig enhet, det nationella institutet för jordbruksteknik (”Instituto Nacional de Tecnología Agropecuaria”, INTA) 2011 (84) konstaterades också att ”det är vanligt att biodieselmarknaden stimuleras av staten av olika skäl genom olika policyer”, ”[d]vs., det är sannolikt att marknaden stimuleras på artificiell väg och att den tappar i ekonomisk relevans utan statlig närvaro”, samt att ”den uppenbara slutsatsen är att biodiesel inte verkar driva fram produktionen av sojabönor, utan att orsakssambandet går i motsatt riktning”.

84

| (191) | Detta stöd fortsatte även efter undersökningsperioden, eftersom energiministern, guvernören för Santa Fe och CARBIO i februari 2018 kom överens om att inrätta en gemensam arbetsgrupp för att förbättra den nationella strategin för biodiesel (85). |
| --- | --- |

(191)

Detta stöd fortsatte även efter undersökningsperioden, eftersom energiministern, guvernören för Santa Fe och CARBIO i februari 2018 kom överens om att inrätta en gemensam arbetsgrupp för att förbättra den nationella strategin för biodiesel (85).

85

| (192) | År 2010 införde de argentinska myndigheterna ett krav på inblandning för den inhemska marknaden, som innebar att bränsleföretagen i Argentina blev skyldiga att köpa biodiesel och blanda den med mineraldiesel före försäljning (86). Kravet på inblandning fastställdes tillsammans med leveransavtal för biodiesel mellan de argentinska myndigheterna och biodieseltillverkare för perioden 2010–2015. Dessa leveransavtal inrättades ”p.g.a. vikten av att integrera biobränsle i landets energisystem” och att det därför var ”nödvändigt att upprätta tydliga riktlinjer som effektivt och ändamålsenligt säkerställer att den nationella genomförandemyndighetens mål uppnås” (87), och ”tar hänsyn till nationalstatens mål att främja verksamheten inom jordbrukets förädlingsindustri och skapa mervärde för de råvaror som produceras inom det nationella territoriet” (88). |
| --- | --- |

(192)

År 2010 införde de argentinska myndigheterna ett krav på inblandning för den inhemska marknaden, som innebar att bränsleföretagen i Argentina blev skyldiga att köpa biodiesel och blanda den med mineraldiesel före försäljning (86). Kravet på inblandning fastställdes tillsammans med leveransavtal för biodiesel mellan de argentinska myndigheterna och biodieseltillverkare för perioden 2010–2015. Dessa leveransavtal inrättades ”p.g.a. vikten av att integrera biobränsle i landets energisystem” och att det därför var ”nödvändigt att upprätta tydliga riktlinjer som effektivt och ändamålsenligt säkerställer att den nationella genomförandemyndighetens mål uppnås” (87), och ”tar hänsyn till nationalstatens mål att främja verksamheten inom jordbrukets förädlingsindustri och skapa mervärde för de råvaror som produceras inom det nationella territoriet” (88).

86

87

88

| (193) | Som diskuteras i skälen 265–267 undertecknade de argentinska myndigheterna inga leveransavtal om biodiesel efter 2015, men de fortsatte att tilldela kvoter och att fastställa det pris till vilket blandningsföretagen måste köpa biodiesel. Kvoten baserades på den förväntade kvantiteten som krävdes på hemmamarknaden för att uppfylla kravet på inblandning. Återstoden av den argentinska produktionen fick bara exporteras. |
| --- | --- |

(193)

Som diskuteras i skälen 265–267 undertecknade de argentinska myndigheterna inga leveransavtal om biodiesel efter 2015, men de fortsatte att tilldela kvoter och att fastställa det pris till vilket blandningsföretagen måste köpa biodiesel. Kvoten baserades på den förväntade kvantiteten som krävdes på hemmamarknaden för att uppfylla kravet på inblandning. Återstoden av den argentinska produktionen fick bara exporteras.

| (194) | Under undersökningsperioden fastställdes det inhemska priset på biodiesel månad för månad och var olika för stora företag, stora icke-integrerade företag och små och medelstora företag. Det inhemska priset beräknades enligt följande formel:
  Kostnad för sojaolja (offentliggörs av jordbruksministeriet) + kostnad för metanol + arbetskostnad + övriga kostnader + kapitalavkastning (fastställd till 3 %) (89) |
| --- | --- |

(194)

Under undersökningsperioden fastställdes det inhemska priset på biodiesel månad för månad och var olika för stora företag, stora icke-integrerade företag och små och medelstora företag. Det inhemska priset beräknades enligt följande formel:

Kostnad för sojaolja (offentliggörs av jordbruksministeriet) + kostnad för metanol + arbetskostnad + övriga kostnader + kapitalavkastning (fastställd till 3 %) (89)

89

| (195) | Inga av de grupper av exporterande tillverkare som ingår i urvalet fick en kvot eller utförde leveranser till den inhemska marknaden under undersökningsperioden. Det fastställda genomsnittspriset på hemmamarknaden förefaller emellertid vara högre än det genomsnittliga exportpriset, särskilt för små, medelstora och stora icke-integrerade biodieseltillverkare. Genom att på ett artificiellt sätt fastställa priset på inhemsk biodiesel på en artificiellt hög nivå drev de argentinska myndigheterna en politik som tillhandahöll prisstöd till de små och medelstora biodieseltillverkare som sålde sin produktion på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(195)

Inga av de grupper av exporterande tillverkare som ingår i urvalet fick en kvot eller utförde leveranser till den inhemska marknaden under undersökningsperioden. Det fastställda genomsnittspriset på hemmamarknaden förefaller emellertid vara högre än det genomsnittliga exportpriset, särskilt för små, medelstora och stora icke-integrerade biodieseltillverkare. Genom att på ett artificiellt sätt fastställa priset på inhemsk biodiesel på en artificiellt hög nivå drev de argentinska myndigheterna en politik som tillhandahöll prisstöd till de små och medelstora biodieseltillverkare som sålde sin produktion på hemmamarknaden.

| (196) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet ifrågasatte de argentinska myndigheterna slutsatsen att priset på inhemsk biodiesel fastställs på en artificiellt hög nivå. |
| --- | --- |

(196)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet ifrågasatte de argentinska myndigheterna slutsatsen att priset på inhemsk biodiesel fastställs på en artificiellt hög nivå.

| (197) | Kommissionen höll inte med. För att bedöma prisnivån på inhemsk biodiesel använde kommissionen offentliga uppgifter som de argentinska myndigheterna hade lämnat. Dessa offentliga uppgifter visade att det inhemska priset fastställs av de argentinska myndigheterna och alltså inte överlåts på marknadskrafterna. De argentinska myndigheterna bestred inte att de fastställer priserna på inhemsk biodiesel. Dessutom visade de offentliga uppgifterna att de priser på den inhemska marknaden som betalas av företag som har tillgång till den marknaden (dvs. små och medelstora företag) faktiskt var högre än exportpriset. De argentinska myndigheterna ifrågasatte inte heller denna prisskillnad. Därför konstaterade kommissionen att priset på inhemsk biodiesel fastställs på en artificiellt hög nivå. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen höll inte med. För att bedöma prisnivån på inhemsk biodiesel använde kommissionen offentliga uppgifter som de argentinska myndigheterna hade lämnat. Dessa offentliga uppgifter visade att det inhemska priset fastställs av de argentinska myndigheterna och alltså inte överlåts på marknadskrafterna. De argentinska myndigheterna bestred inte att de fastställer priserna på inhemsk biodiesel. Dessutom visade de offentliga uppgifterna att de priser på den inhemska marknaden som betalas av företag som har tillgång till den marknaden (dvs. små och medelstora företag) faktiskt var högre än exportpriset. De argentinska myndigheterna ifrågasatte inte heller denna prisskillnad. Därför konstaterade kommissionen att priset på inhemsk biodiesel fastställs på en artificiellt hög nivå. Påståendet avvisades därför.

| (198) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna att orsakssambandet mellan det påstådda inkomst- eller prisstödet och den åtföljande effekten i form av ökad export eller minskad import inte slutligt har fastställts och att de största producenterna hindras från att sälja inom landet. |
| --- | --- |

(198)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna att orsakssambandet mellan det påstådda inkomst- eller prisstödet och den åtföljande effekten i form av ökad export eller minskad import inte slutligt har fastställts och att de största producenterna hindras från att sälja inom landet.

| (199) | Kommissionen avvisade detta påstående. Genom att reglera den inhemska marknaden för biodiesel och enbart tilldela kvoter till de mindre biodieselföretagen har de argentinska myndigheterna skapat en industri där de största producenterna hindras från inhemsk försäljning och därför är helt och hållet inriktade på export, vilket främjar biodieselindustrins konkurrenskraft i fråga om export. I tabell 2 i skäl 209 finns dessutom uppgifter om den argentinska tillverkningen av biodiesel sedan 2008 (då Argentina inledde tillverkning i stor skala) och exporten av biodiesel. Tabell 2 visar att inkomststödet till biodieselindustrin har haft positiv effekt på exporten på grund av att den har inrättats som en exportorienterad industri och fortsätter att vara det än i dag. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen avvisade detta påstående. Genom att reglera den inhemska marknaden för biodiesel och enbart tilldela kvoter till de mindre biodieselföretagen har de argentinska myndigheterna skapat en industri där de största producenterna hindras från inhemsk försäljning och därför är helt och hållet inriktade på export, vilket främjar biodieselindustrins konkurrenskraft i fråga om export. I tabell 2 i skäl 209 finns dessutom uppgifter om den argentinska tillverkningen av biodiesel sedan 2008 (då Argentina inledde tillverkning i stor skala) och exporten av biodiesel. Tabell 2 visar att inkomststödet till biodieselindustrin har haft positiv effekt på exporten på grund av att den har inrättats som en exportorienterad industri och fortsätter att vara det än i dag.

| (200) | Som framgår av skälen 186–191 hade de argentinska myndigheterna den uttryckliga avsikten att stödja hela den inhemska biodieselindustrin, oavsett om den har en inhemsk inriktning eller är inriktad på export. Ingen av de exporterande tillverkarna i urvalet hade dock någon relevant inhemsk försäljning under undersökningsperioden. Alla exporterande tillverkare som ingick i urvalet förklarade att den inhemska efterfrågan uppfylldes genom leveranserna från de små och medelstora företag som hade tilldelats kvoter av de argentinska myndigheterna. Att ett särskilt pris fastställdes för stora företag ändrade inte det faktum att inga av de stora företagen hade någon försäljning på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. Genom att hindra biodieselindustrin från att sälja inom landet drev alltså de argentinska myndigheterna på den argentinska biodieselindustrins exportresultat. |
| --- | --- |

(200)

Som framgår av skälen 186–191 hade de argentinska myndigheterna den uttryckliga avsikten att stödja hela den inhemska biodieselindustrin, oavsett om den har en inhemsk inriktning eller är inriktad på export. Ingen av de exporterande tillverkarna i urvalet hade dock någon relevant inhemsk försäljning under undersökningsperioden. Alla exporterande tillverkare som ingick i urvalet förklarade att den inhemska efterfrågan uppfylldes genom leveranserna från de små och medelstora företag som hade tilldelats kvoter av de argentinska myndigheterna. Att ett särskilt pris fastställdes för stora företag ändrade inte det faktum att inga av de stora företagen hade någon försäljning på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. Genom att hindra biodieselindustrin från att sälja inom landet drev alltså de argentinska myndigheterna på den argentinska biodieselindustrins exportresultat.

| (201) | Därav drog kommissionen slutsatsen att de argentinska myndigheterna hade en uppenbar avsikt att stödja bildandet och utvecklingen av den argentinska biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(201)

Därav drog kommissionen slutsatsen att de argentinska myndigheterna hade en uppenbar avsikt att stödja bildandet och utvecklingen av den argentinska biodieselindustrin.

3.2.2.9   Stödåtgärder till biodieselindustrin

Stödåtgärder till biodieselindustrin

| (202) | Som diskuteras i skälen 186–201 strävade de argentinska myndigheterna efter att stödja biodieselindustrin genom att anta en uppsättning åtgärder, däribland exportskatter på sojabönor, exportkvoter på produktion av andra spannmål än sojabönor, ett importförbud för sojabönor under perioden före undersökningsperioden och subventioner till sojabönsodlarna i de mest underutvecklade provinserna i Argentina. Dessa åtgärder skapade en artificiell, uppdelad inhemsk lågprismarknad för sojabönor i Argentina, till förmån för den inhemska biodieselindustrin. Genom lagen om biobränslen 2006 (90) inrättade Argentina dessutom en ordning för att främja produktionen av biodiesel. Som även anges i skäl 191 har detta stöd fortsatt även efter undersökningsperioden, när de argentinska myndigheterna tillsammans med andra myndigheter och aktörer inrättade en gemensam arbetsgrupp för att förbättra den nationella strategin för biodiesel. På grundval av tillgängliga uppgifter drar kommissionen därför slutsatsen att de argentinska myndigheterna under loppet av de gångna tio åren har vidtagit en rad åtgärder i syfte att skapa, utveckla och stödja biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(202)

Som diskuteras i skälen 186–201 strävade de argentinska myndigheterna efter att stödja biodieselindustrin genom att anta en uppsättning åtgärder, däribland exportskatter på sojabönor, exportkvoter på produktion av andra spannmål än sojabönor, ett importförbud för sojabönor under perioden före undersökningsperioden och subventioner till sojabönsodlarna i de mest underutvecklade provinserna i Argentina. Dessa åtgärder skapade en artificiell, uppdelad inhemsk lågprismarknad för sojabönor i Argentina, till förmån för den inhemska biodieselindustrin. Genom lagen om biobränslen 2006 (90) inrättade Argentina dessutom en ordning för att främja produktionen av biodiesel. Som även anges i skäl 191 har detta stöd fortsatt även efter undersökningsperioden, när de argentinska myndigheterna tillsammans med andra myndigheter och aktörer inrättade en gemensam arbetsgrupp för att förbättra den nationella strategin för biodiesel. På grundval av tillgängliga uppgifter drar kommissionen därför slutsatsen att de argentinska myndigheterna under loppet av de gångna tio åren har vidtagit en rad åtgärder i syfte att skapa, utveckla och stödja biodieselindustrin.

90

3.2.2.10   Den uppsättning åtgärder som vidtagits av de argentinska myndigheterna kan betraktas som ”någon form av inkomst- eller prisstöd” i den mening som avses i artikel XVI i Gatt 1994

Den uppsättning åtgärder som vidtagits av de argentinska myndigheterna kan betraktas som ”någon form av inkomst- eller prisstöd” i den mening som avses i artikel XVI i Gatt 1994

| (203) | Genom den uppsättning åtgärder som beskrivs i skälen 186–201 ger de argentinska myndigheterna inkomststöd till biodieselindustrin. Även om det skulle gå att hävda att de åtgärder som de argentinska myndigheterna har infört gentemot sojabönsodlarna inte utgör anförtroende eller åläggande, vilket det inte gör, anser kommissionen att åtgärderna åtminstone utgör lagstadgade villkor som på ett artificiellt sätt ger biodieselproducenterna tillgång till sojabönor till lägre priser än de som är tillgängliga internationellt. I en resolution från de argentinska myndigheterna 2012 (91) medgavs att biodieselindustrin hade gjort vinster med upp till 25 % under 2012 tack vare den uppsättning åtgärder som vidtagits av de argentinska myndigheterna. |
| --- | --- |

(203)

Genom den uppsättning åtgärder som beskrivs i skälen 186–201 ger de argentinska myndigheterna inkomststöd till biodieselindustrin. Även om det skulle gå att hävda att de åtgärder som de argentinska myndigheterna har infört gentemot sojabönsodlarna inte utgör anförtroende eller åläggande, vilket det inte gör, anser kommissionen att åtgärderna åtminstone utgör lagstadgade villkor som på ett artificiellt sätt ger biodieselproducenterna tillgång till sojabönor till lägre priser än de som är tillgängliga internationellt. I en resolution från de argentinska myndigheterna 2012 (91) medgavs att biodieselindustrin hade gjort vinster med upp till 25 % under 2012 tack vare den uppsättning åtgärder som vidtagits av de argentinska myndigheterna.

91

| (204) | Dessutom har de argentinska myndigheterna infört krav på obligatorisk blandning, vilket innebär att bränsleföretag i Argentina måste köpa biodiesel till artificiellt höga priser som fastställts av de argentinska myndigheterna. Som förklaras i avsnitt 3.3 vidtar kommissionen inga utjämningsåtgärder mot leveransavtalen för biodiesel eftersom de inte medförde någon fördel för de exporterande tillverkarna under undersökningsperioden. Det faktum att systemet finns tyder emellertid på att de argentinska myndigheterna även tillhandahåller prisstöd till biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(204)

Dessutom har de argentinska myndigheterna infört krav på obligatorisk blandning, vilket innebär att bränsleföretag i Argentina måste köpa biodiesel till artificiellt höga priser som fastställts av de argentinska myndigheterna. Som förklaras i avsnitt 3.3 vidtar kommissionen inga utjämningsåtgärder mot leveransavtalen för biodiesel eftersom de inte medförde någon fördel för de exporterande tillverkarna under undersökningsperioden. Det faktum att systemet finns tyder emellertid på att de argentinska myndigheterna även tillhandahåller prisstöd till biodieselindustrin.

| (205) | Kommissionen konstaterar också att de argentinska myndigheterna genom lagen om biobränsle 2006 (92) inrättade en ordning för att främja tillverkningen av biodiesel, bl.a. genom stimulansåtgärder till stöd för utvecklingen av denna industri. |
| --- | --- |

(205)

Kommissionen konstaterar också att de argentinska myndigheterna genom lagen om biobränsle 2006 (92) inrättade en ordning för att främja tillverkningen av biodiesel, bl.a. genom stimulansåtgärder till stöd för utvecklingen av denna industri.

92

| (206) | Alla dessa åtgärder visar att den argentinska biodieselindustrin får stöd och artificiell stimulans. Detta erkänns till och med av de argentinska myndigheterna i en publikation från det nationella institutet för jordbruksteknik, där det konstateras att ”det är sannolikt att marknaden stimuleras på artificiell väg och att den tappar i ekonomisk relevans utan statlig närvaro” (93) och att ”skillnaden i exportbeskattning är ett tydligt incitament för att producera biodiesel och utan statligt bistånd skulle biodieselmarknaden för företag som är beroende av att köpa olja på världsmarknaden inte vara hållbar som enda försäljningsprodukt” (94). |
| --- | --- |

(206)

Alla dessa åtgärder visar att den argentinska biodieselindustrin får stöd och artificiell stimulans. Detta erkänns till och med av de argentinska myndigheterna i en publikation från det nationella institutet för jordbruksteknik, där det konstateras att ”det är sannolikt att marknaden stimuleras på artificiell väg och att den tappar i ekonomisk relevans utan statlig närvaro” (93) och att ”skillnaden i exportbeskattning är ett tydligt incitament för att producera biodiesel och utan statligt bistånd skulle biodieselmarknaden för företag som är beroende av att köpa olja på världsmarknaden inte vara hållbar som enda försäljningsprodukt” (94).

93

94

| (207) | Därför konstaterade kommissionen att de argentinska myndigheterna genom dessa åtgärder direkt eller indirekt ger inkomst- eller prisstöd till biodieselindustrin och på så sätt bidrar till dess konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(207)

Därför konstaterade kommissionen att de argentinska myndigheterna genom dessa åtgärder direkt eller indirekt ger inkomst- eller prisstöd till biodieselindustrin och på så sätt bidrar till dess konkurrenskraft.

| (208) | Som anges i skälen 199 och 200 inrättades den argentinska biodieselindustrin dessutom som en exportinriktad sektor, där världsmarknadspriser överväger. |
| --- | --- |

(208)

Som anges i skälen 199 och 200 inrättades den argentinska biodieselindustrin dessutom som en exportinriktad sektor, där världsmarknadspriser överväger.

| (209) | Som framgår av tabell 2 inrättades den argentinska biodieselindustrin till en början som en exportinriktad industri, där nästan hela produktionen av biodiesel, särskilt under de första åren, exporterades och kom in på sina största exportmarknader med nolltulltaxa inom ramen för det allmänna preferenssystemet (95).

  Tabell 2


  Argentinas tillverkning och export av biodiesel (i ton)










  År | Tillverkning | Export totalt | Export till unionen | Export (% av tillverkningen) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | 711 864 | 680 219 | Ej tillämpligt | 96 |
| 2009 | 1 179 103 | 1 142 283 | Ej tillämpligt | 97 |
| 2010 | 1 820 385 | 1 342 318 | Ej tillämpligt | 74 |
| 2011 | 2 429 964 | 1 649 352 | Ej tillämpligt | 68 |
| 2012 | 2 456 578 | 1 543 094 | 1 387 667 | 63 |
| 2013 | 1 997 809 | 1 149 259 | 478 750 | 58 |
| 2014 | 2 584 290 | 1 602 695 | 802 415 | 62 |
| 2015 | 1 810 659 | 788 226 | 6 250 | 44 |
| 2016 | 2 659 275 | 1 626 264 | 0 | 61 |
| 2017 | 2 871 435 (*) | 1 650 119 (*) | 638 091 | 57 |
| Källa: Argentinas energiministerium, Argentinas nationella statistikmyndighet (INDEC) – * = uppskattning. |

(209)

Som framgår av tabell 2 inrättades den argentinska biodieselindustrin till en början som en exportinriktad industri, där nästan hela produktionen av biodiesel, särskilt under de första åren, exporterades och kom in på sina största exportmarknader med nolltulltaxa inom ramen för det allmänna preferenssystemet (95).

95

Tabell 2

Tabell 2

Argentinas tillverkning och export av biodiesel (i ton)

Argentinas tillverkning och export av biodiesel (i ton)

År

Tillverkning

Export totalt

Export till unionen

Export (% av tillverkningen)

2008

711 864

680 219

Ej tillämpligt

96

2009

1 179 103

1 142 283

Ej tillämpligt

97

2010

1 820 385

1 342 318

Ej tillämpligt

74

2011

2 429 964

1 649 352

Ej tillämpligt

68

2012

2 456 578

1 543 094

1 387 667

63

2013

1 997 809

1 149 259

478 750

58

2014

2 584 290

1 602 695

802 415

62

2015

1 810 659

788 226

6 250

44

2016

2 659 275

1 626 264

0

61

2017

2 871 435 (*)

1 650 119 (*)

638 091

57

Källa: Argentinas energiministerium, Argentinas nationella statistikmyndighet (INDEC) – * = uppskattning.

Källa:

| (210) | På så sätt gynnade stödet till den inhemska biodieselindustrin exporten av biodiesel, vilket gav biodieseltillverkarna möjlighet att på ett illojalt sätt konkurrera med biodieseltillverkare i andra länder som inte gynnades av lägre priser på insatsvaror. De lägre kostnaderna ledde till högre inkomster, som antingen kunde användas till högre vinst eller för att sänka priserna, eller till bådadera. Den argentinska biodieselindustrin är fortfarande i huvudsak inriktad på exportmarknaderna, framför allt unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(210)

På så sätt gynnade stödet till den inhemska biodieselindustrin exporten av biodiesel, vilket gav biodieseltillverkarna möjlighet att på ett illojalt sätt konkurrera med biodieseltillverkare i andra länder som inte gynnades av lägre priser på insatsvaror. De lägre kostnaderna ledde till högre inkomster, som antingen kunde användas till högre vinst eller för att sänka priserna, eller till bådadera. Den argentinska biodieselindustrin är fortfarande i huvudsak inriktad på exportmarknaderna, framför allt unionsmarknaden.

| (211) | Efter det slutgiltiga utlämnandet invände GOA mot kommissionens slutsats att ”en uppsättning åtgärder” som vidtagits av GOA kan betraktas som ”någon annan form av inkomst- eller prisstöd” i den mening som avses i artikel XIV i Gatt 1994 och artikel 1.1. a 2 i subventionsavtalet, och som leder till en ökning av exporten av biodiesel. |
| --- | --- |

(211)

Efter det slutgiltiga utlämnandet invände GOA mot kommissionens slutsats att ”en uppsättning åtgärder” som vidtagits av GOA kan betraktas som ”någon annan form av inkomst- eller prisstöd” i den mening som avses i artikel XIV i Gatt 1994 och artikel 1.1. a 2 i subventionsavtalet, och som leder till en ökning av exporten av biodiesel.

| (212) | Eftersom GOA inte lämnade någon ytterligare bevisning till stöd för detta påstående, avvisar kommissionen påståendet. |
| --- | --- |

(212)

Eftersom GOA inte lämnade någon ytterligare bevisning till stöd för detta påstående, avvisar kommissionen påståendet.

3.2.2.11   Slutsats

Slutsats

| (213) | Därför drog kommissionen slutsatsen att de argentinska myndigheterna genom en uppsättning åtgärder direkt eller indirekt gav inkomst- eller prisstöd till biodieselindustrin, vilket ledde till en ökad export av biodiesel i den mening som avses i artikel 3.1 b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(213)

Därför drog kommissionen slutsatsen att de argentinska myndigheterna genom en uppsättning åtgärder direkt eller indirekt gav inkomst- eller prisstöd till biodieselindustrin, vilket ledde till en ökad export av biodiesel i den mening som avses i artikel 3.1 b i grundförordningen.

3.2.2.12   Förmån

Förmån

| (214) | Efter att ha fastställt att uppsättningen åtgärder utgör ett finansiellt bidrag från de argentinska myndigheterna genom anförtroende eller åläggande av privata organ och/eller inkomst- eller prisstöd, beräknade kommissionen storleken på subventionen i form av den förmån som mottagaren konstaterats få under undersökningsperioden i enlighet med artikel 3.2 och artikel 5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(214)

Efter att ha fastställt att uppsättningen åtgärder utgör ett finansiellt bidrag från de argentinska myndigheterna genom anförtroende eller åläggande av privata organ och/eller inkomst- eller prisstöd, beräknade kommissionen storleken på subventionen i form av den förmån som mottagaren konstaterats få under undersökningsperioden i enlighet med artikel 3.2 och artikel 5 i grundförordningen.

| (215) | Eftersom de flesta av de argentinska myndigheternas åtgärder syftade till att artificiellt sänka det inhemska priset på sojabönor, vilket ledde till högre inkomster för de argentinska biodieseltillverkarna, undersökte kommissionen om de argentinska myndigheternas stöd till biodieselindustrin ledde till en förmån genom att titta på skillnaden mellan de priser som inhemska tillverkare betalade och ett riktvärde baserat på de rådande marknadsförhållandena för sojabönor i Argentina. |
| --- | --- |

(215)

Eftersom de flesta av de argentinska myndigheternas åtgärder syftade till att artificiellt sänka det inhemska priset på sojabönor, vilket ledde till högre inkomster för de argentinska biodieseltillverkarna, undersökte kommissionen om de argentinska myndigheternas stöd till biodieselindustrin ledde till en förmån genom att titta på skillnaden mellan de priser som inhemska tillverkare betalade och ett riktvärde baserat på de rådande marknadsförhållandena för sojabönor i Argentina.

| (216) | Kommissionen antog att en sådan skillnad ledde till högre vinster för de argentinska biodieseltillverkarna och därför åtminstone var lika med de förmåner som erhållits genom de argentinska myndigheternas inkomst- eller prisstöd. Denna jämförelsemetod säkerställde också att det inte skedde någon dubbelräkning av andra subventioner som utjämnats i denna undersökning och som också gav de argentinska biodieseltillverkarna inkomst- eller prisstöd. |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen antog att en sådan skillnad ledde till högre vinster för de argentinska biodieseltillverkarna och därför åtminstone var lika med de förmåner som erhållits genom de argentinska myndigheternas inkomst- eller prisstöd. Denna jämförelsemetod säkerställde också att det inte skedde någon dubbelräkning av andra subventioner som utjämnats i denna undersökning och som också gav de argentinska biodieseltillverkarna inkomst- eller prisstöd.

| (217) | Kommissionen beräknade först det vägda genomsnittliga inköpspriset för sojabönor som de argentinska tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet hade betalat under undersökningsperioden. Det vägda genomsnittet beräknades månad för månad och som leverans från sojabönsodlarna till biodieselanläggningen i Argentina. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen beräknade först det vägda genomsnittliga inköpspriset för sojabönor som de argentinska tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet hade betalat under undersökningsperioden. Det vägda genomsnittet beräknades månad för månad och som leverans från sojabönsodlarna till biodieselanläggningen i Argentina.

| (218) | Det genomsnittliga inköpspriset var baserat på de priser, exklusive mervärdesskatt, och de kvantiteter som angavs i transaktionsförteckningen över fakturor som lämnats in av företagen och som kontrollerats vid kontrollbesöken. |
| --- | --- |

(218)

Det genomsnittliga inköpspriset var baserat på de priser, exklusive mervärdesskatt, och de kvantiteter som angavs i transaktionsförteckningen över fakturor som lämnats in av företagen och som kontrollerats vid kontrollbesöken.

| (219) | Detta genomsnittliga pris behövde jämföras med ett lämpligt riktmärke. Enligt artikel 6 d i grundförordningen ska frågan om huruvida ersättningen är för hög eller för låg avgöras med beaktande av rådande marknadsvillkor för produkterna eller tjänsterna i fråga i det land som tillhandahåller dem, dvs. Argentina, inbegripet pris, kvalitet, tillgänglighet, säljbarhet, transport och andra villkor för köpet (96). Detta speglar artikel 14 d i subventionsavtalet och bör tolkas och tillämpas mot bakgrund av detta. |
| --- | --- |

(219)

Detta genomsnittliga pris behövde jämföras med ett lämpligt riktmärke. Enligt artikel 6 d i grundförordningen ska frågan om huruvida ersättningen är för hög eller för låg avgöras med beaktande av rådande marknadsvillkor för produkterna eller tjänsterna i fråga i det land som tillhandahåller dem, dvs. Argentina, inbegripet pris, kvalitet, tillgänglighet, säljbarhet, transport och andra villkor för köpet (96). Detta speglar artikel 14 d i subventionsavtalet och bör tolkas och tillämpas mot bakgrund av detta.

96

| (220) | Sojabönor är en vara och sojabönor som importeras till Argentina är jämförbara med inhemskt odlade sojabönor. De exporterande tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet importerade alla sojabönor till cif-priser som i genomsnitt låg på samma nivå oavsett ursprung. De faktiska importpriserna för leverans enligt cif-villkor till pressningsanläggningarna låg på samma prisnivå som världsmarknadspriserna angivna som fob Mexikanska golfen. Det konstaterades att inköpen av inhemskt odlade sojabönor gjordes enligt flera av villkoren i Incoterms. En betydande majoritet av de inhemskt odlade sojabönor som köptes levererades emellertid också till inhemska pressningsanläggningar. Importen av sojabönor stod för en betydande volym av inköpen för de exporterande tillverkarna i urvalet – 4,6 %. Inköpen var spridda över hundratals transaktioner. Även om de exporterande tillverkare som ingick i urvalet hade olika leverantörer från flera angränsande länder konstaterades att importpriset i genomsnitt låg på samma nivå, vilket beskrivs i skäl 223. |
| --- | --- |

(220)

Sojabönor är en vara och sojabönor som importeras till Argentina är jämförbara med inhemskt odlade sojabönor. De exporterande tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet importerade alla sojabönor till cif-priser som i genomsnitt låg på samma nivå oavsett ursprung. De faktiska importpriserna för leverans enligt cif-villkor till pressningsanläggningarna låg på samma prisnivå som världsmarknadspriserna angivna som fob Mexikanska golfen. Det konstaterades att inköpen av inhemskt odlade sojabönor gjordes enligt flera av villkoren i Incoterms. En betydande majoritet av de inhemskt odlade sojabönor som köptes levererades emellertid också till inhemska pressningsanläggningar. Importen av sojabönor stod för en betydande volym av inköpen för de exporterande tillverkarna i urvalet – 4,6 %. Inköpen var spridda över hundratals transaktioner. Även om de exporterande tillverkare som ingick i urvalet hade olika leverantörer från flera angränsande länder konstaterades att importpriset i genomsnitt låg på samma nivå, vilket beskrivs i skäl 223.

| (221) | Därför ansåg kommissionen att de faktiska priser som de exporterande tillverkare som ingick i urvalet betalade för sojabönor avspeglar icke snedvridna marknadsförhållanden i Argentina, inbegripet de generellt tillämpliga leveransavgifter som ingår i slutpriset (97). |
| --- | --- |

(221)

Därför ansåg kommissionen att de faktiska priser som de exporterande tillverkare som ingick i urvalet betalade för sojabönor avspeglar icke snedvridna marknadsförhållanden i Argentina, inbegripet de generellt tillämpliga leveransavgifter som ingår i slutpriset (97).

97

| (222) | Det faktum att de exporterande tillverkarna i urvalet inte använde importen för tillverkning av biodiesel utan för tillverkning av sojaolja påverkar inte denna slutsats, eftersom efterfrågan på sojabönor för tillverkning av biodiesel i Argentina helt täcktes av det inhemska utbudet av sojabönor under undersökningsperioden. Samtidigt finns det inga kvalitetsskillnader mellan de olika sojabönorna som innebär att de importerade sojabönorna inte skulle kunna användas för tillverkning av biodiesel. Kommissionen ansåg följaktligen att dessa inköp utgjorde ett lämpligt riktmärke. |
| --- | --- |

(222)

Det faktum att de exporterande tillverkarna i urvalet inte använde importen för tillverkning av biodiesel utan för tillverkning av sojaolja påverkar inte denna slutsats, eftersom efterfrågan på sojabönor för tillverkning av biodiesel i Argentina helt täcktes av det inhemska utbudet av sojabönor under undersökningsperioden. Samtidigt finns det inga kvalitetsskillnader mellan de olika sojabönorna som innebär att de importerade sojabönorna inte skulle kunna användas för tillverkning av biodiesel. Kommissionen ansåg följaktligen att dessa inköp utgjorde ett lämpligt riktmärke.

| (223) | Därför använde kommissionen det faktiska pris till vilket de exporterande tillverkare som ingick i urvalet importerade sojabönor till Argentina, varav samtliga kom från angränsande länder, som det närmaste möjliga måttet på icke snedvridna argentinska inhemska priser på dessa produkter. Dessa priser låg i själva verket på samma nivå som världsmarknadspriserna och uppgick i genomsnitt till 6 043 argentinska peso/ton. |
| --- | --- |

(223)

Därför använde kommissionen det faktiska pris till vilket de exporterande tillverkare som ingick i urvalet importerade sojabönor till Argentina, varav samtliga kom från angränsande länder, som det närmaste möjliga måttet på icke snedvridna argentinska inhemska priser på dessa produkter. Dessa priser låg i själva verket på samma nivå som världsmarknadspriserna och uppgick i genomsnitt till 6 043 argentinska peso/ton.

| (224) | Kommissionen jämförde sedan det pris som betalats för sojabönor odlade inom landet av argentinska producenter med det vägda genomsnittliga importpriset för sojabönor månad för månad. All import skedde enligt en tillfällig importordning och omfattades därför inte av importtullar, och det faktiska pris som de exporterande tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet betalade anses vara lämpligt för de rådande marknadsvillkoren i Argentina. |
| --- | --- |

(224)

Kommissionen jämförde sedan det pris som betalats för sojabönor odlade inom landet av argentinska producenter med det vägda genomsnittliga importpriset för sojabönor månad för månad. All import skedde enligt en tillfällig importordning och omfattades därför inte av importtullar, och det faktiska pris som de exporterande tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet betalade anses vara lämpligt för de rådande marknadsvillkoren i Argentina.

| (225) | Totalbeloppet för skillnaden utgör de ”besparingar” som de argentinska biodieseltillverkarna gjort som köper sojabönor på den argentinska snedvridna marknaden jämfört med det pris som de skulle ha betalat i avsaknad av snedvridningar. Totalbeloppet motsvarar den förmån som de argentinska tillverkarna beviljats av de argentinska myndigheterna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(225)

Totalbeloppet för skillnaden utgör de ”besparingar” som de argentinska biodieseltillverkarna gjort som köper sojabönor på den argentinska snedvridna marknaden jämfört med det pris som de skulle ha betalat i avsaknad av snedvridningar. Totalbeloppet motsvarar den förmån som de argentinska tillverkarna beviljats av de argentinska myndigheterna under undersökningsperioden.

| (226) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp på den totala omsättningen i den sojabönsbaserade produktionen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningen som lämplig nämnare, eftersom subventionen gav en fördel för hela produktionen av sojabönsbaserade produkter och inte bara för den berörda produkten eller för den produktion som var avsedd för export. |
| --- | --- |

(226)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelade kommissionen dessa subventionsbelopp på den totala omsättningen i den sojabönsbaserade produktionen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningen som lämplig nämnare, eftersom subventionen gav en fördel för hela produktionen av sojabönsbaserade produkter och inte bara för den berörda produkten eller för den produktion som var avsedd för export.

| (227) | För perioden efter undersökningsperioden antog de argentinska myndigheterna dekret nr 1343/2016 (98) där exportskattesatsen för sojabönor och sojaolja fastställs. Skattesatsen kommer att sänkas med 0,5 % varje månad från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2019. Detta innebär att exportskatten på sojabönor kommer att ha sänkts till 18 % vid utgången av 2019. |
| --- | --- |

(227)

För perioden efter undersökningsperioden antog de argentinska myndigheterna dekret nr 1343/2016 (98) där exportskattesatsen för sojabönor och sojaolja fastställs. Skattesatsen kommer att sänkas med 0,5 % varje månad från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2019. Detta innebär att exportskatten på sojabönor kommer att ha sänkts till 18 % vid utgången av 2019.

98

| (228) | Den 3 september 2018 antog de argentinska myndigheterna dekret nr 793/2018, (99) om att fastställa exportskattesatsen på sojabönor till 18 % från och med den dagen, men med en ytterligare exportskatt på 4 argentinska peso per exporterad US-dollar, vilket innebär att skatten beräknas utifrån fob-värdet på de exporterade sojabönorna uttryckt i US-dollar. Detta visar att de argentinska myndigheterna när som helst kan besluta att ändra nivån på exportavgiften. |
| --- | --- |

(228)

Den 3 september 2018 antog de argentinska myndigheterna dekret nr 793/2018, (99) om att fastställa exportskattesatsen på sojabönor till 18 % från och med den dagen, men med en ytterligare exportskatt på 4 argentinska peso per exporterad US-dollar, vilket innebär att skatten beräknas utifrån fob-värdet på de exporterade sojabönorna uttryckt i US-dollar. Detta visar att de argentinska myndigheterna när som helst kan besluta att ändra nivån på exportavgiften.

99

| (229) | Händelserna efter kommissionens beslut om att inte vidta provisoriska åtgärder i september 2018 bekräftar ytterligare att de argentinska myndigheterna har rätt att ändra exportskattesystemet regelbundet. Framför allt har det tak på 12 % för den totala exportskatten som infördes genom ett dekret i september redan höjts till 33 % i budgetlagen 2019 och detta tak kan vara i kraft fram till utgången av 2020 (100). |
| --- | --- |

(229)

Händelserna efter kommissionens beslut om att inte vidta provisoriska åtgärder i september 2018 bekräftar ytterligare att de argentinska myndigheterna har rätt att ändra exportskattesystemet regelbundet. Framför allt har det tak på 12 % för den totala exportskatten som infördes genom ett dekret i september redan höjts till 33 % i budgetlagen 2019 och detta tak kan vara i kraft fram till utgången av 2020 (100).

100

| (230) | Kommissionen konstaterar därför att en förmån fortfarande kvarstår efter undersökningsperioden i enlighet med artikel 15.1 andra meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(230)

Kommissionen konstaterar därför att en förmån fortfarande kvarstår efter undersökningsperioden i enlighet med artikel 15.1 andra meningen i grundförordningen.

| (231) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna och CARBIO att riktmärket med importerade sojabönor inte avspeglar marknadsvillkoren i Argentina. |
| --- | --- |

(231)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna och CARBIO att riktmärket med importerade sojabönor inte avspeglar marknadsvillkoren i Argentina.

| (232) | De argentinska myndigheternas argument att importpriset avspeglar ett alternativt marknadsriktmärke visar att sakförhållandena har tolkats felaktigt. Kommissionen använde det importpris på sojabönor som faktiskt betalades av de exporterande tillverkarna i urvalet som riktmärke. Kommissionen ansåg att detta pris är ett lämpligt riktmärke just för att det avspeglade marknadsförhållandena i Argentina utan påverkan från de argentinska myndigheternas åtgärder (vilket bekräftades när dessa importpriser jämfördes med de internationella priserna). Kommissionen ansåg att cif-importpriset var lämpligt, eftersom det avspeglade priset vid pressningsanläggningen, i hamnen. |
| --- | --- |

(232)

De argentinska myndigheternas argument att importpriset avspeglar ett alternativt marknadsriktmärke visar att sakförhållandena har tolkats felaktigt. Kommissionen använde det importpris på sojabönor som faktiskt betalades av de exporterande tillverkarna i urvalet som riktmärke. Kommissionen ansåg att detta pris är ett lämpligt riktmärke just för att det avspeglade marknadsförhållandena i Argentina utan påverkan från de argentinska myndigheternas åtgärder (vilket bekräftades när dessa importpriser jämfördes med de internationella priserna). Kommissionen ansåg att cif-importpriset var lämpligt, eftersom det avspeglade priset vid pressningsanläggningen, i hamnen.

| (233) | Kommissionen medgav att riktmärket borde ta hänsyn till en eventuell komparativ fördel hos det berörda landet. Varken de argentinska myndigheterna eller CARBIO styrker eller lämnar några bevis till stöd för påståendet om att det valda riktmärket i landet inte avspeglar de rådande marknadsförhållandena i landet. Dessa påståenden avvisades således. |
| --- | --- |

(233)

Kommissionen medgav att riktmärket borde ta hänsyn till en eventuell komparativ fördel hos det berörda landet. Varken de argentinska myndigheterna eller CARBIO styrker eller lämnar några bevis till stöd för påståendet om att det valda riktmärket i landet inte avspeglar de rådande marknadsförhållandena i landet. Dessa påståenden avvisades således.

| (234) | Efter det slutgiltiga utlämnandet bestred GOA och CARBIO att det pris som betalats för importerade sojabönor utgjorde ett lämpligt riktmärke, eftersom det inte återspeglade marknadsvillkoren i Argentina. |
| --- | --- |

(234)

Efter det slutgiltiga utlämnandet bestred GOA och CARBIO att det pris som betalats för importerade sojabönor utgjorde ett lämpligt riktmärke, eftersom det inte återspeglade marknadsvillkoren i Argentina.

| (235) | Kommissionen förklarade utförligt i skälen 220, 232 och 233 varför den ansåg att importerade sojabönor både var representativa och köpta på grundval av rådande marknadsvillkor i Argentina. Eftersom GOA och CARBIO inte lade fram någon bevisning för sin invändning om slutsatsen, avvisade komnmissionen påståendet. |
| --- | --- |

(235)

Kommissionen förklarade utförligt i skälen 220, 232 och 233 varför den ansåg att importerade sojabönor både var representativa och köpta på grundval av rådande marknadsvillkor i Argentina. Eftersom GOA och CARBIO inte lade fram någon bevisning för sin invändning om slutsatsen, avvisade komnmissionen påståendet.

| (236) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de exporterande tillverkare som ingick i urvalet att ett riktmärkespris som baseras på priset på samma råvara i en helt annan region inte är tillförlitligt. Kommissionen konstaterade att de exporterande tillverkare som ingick i urvalet endast importerade sojabönor från angränsande länder. Därför var dessa uppgifter det mått som låg närmast ett icke snedvridet pris i Argentina, utan stöd från de argentinska myndigheterna, och som var mest tillförlitligt. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(236)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de exporterande tillverkare som ingick i urvalet att ett riktmärkespris som baseras på priset på samma råvara i en helt annan region inte är tillförlitligt. Kommissionen konstaterade att de exporterande tillverkare som ingick i urvalet endast importerade sojabönor från angränsande länder. Därför var dessa uppgifter det mått som låg närmast ett icke snedvridet pris i Argentina, utan stöd från de argentinska myndigheterna, och som var mest tillförlitligt. Påståendet avvisades därför.

| (237) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO dessutom att det inte längre finns någon förmån, eftersom exportskatten på sojabönor har sänkts från 30 % till 18 %. |
| --- | --- |

(237)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO dessutom att det inte längre finns någon förmån, eftersom exportskatten på sojabönor har sänkts från 30 % till 18 %.

| (238) | Kommissionen noterade att CARBIO:s uppfattning om exportskattens nivå är felaktig. I dekret nr 793/2018 fastställdes exportskatten till 18 %, men det infördes också en ytterligare exportskatt på 12 %, med ett tak på 4 argentinska peso per exporterad US-dollar. I praktiken innebär detta att exportskatten fastställdes till cirka 28 %, jämfört med 30 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(238)

Kommissionen noterade att CARBIO:s uppfattning om exportskattens nivå är felaktig. I dekret nr 793/2018 fastställdes exportskatten till 18 %, men det infördes också en ytterligare exportskatt på 12 %, med ett tak på 4 argentinska peso per exporterad US-dollar. I praktiken innebär detta att exportskatten fastställdes till cirka 28 %, jämfört med 30 % under undersökningsperioden.

| (239) | Kommissionen konstaterade att denna förändring skedde efter undersökningsperioden i fråga om subventionering. Enligt artikel 11.1 i grundförordningen ska uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden normalt sett inte beaktas. CARBIO gav inga övertygande skäl till att dessa uppgifter borde beaktas. |
| --- | --- |

(239)

Kommissionen konstaterade att denna förändring skedde efter undersökningsperioden i fråga om subventionering. Enligt artikel 11.1 i grundförordningen ska uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden normalt sett inte beaktas. CARBIO gav inga övertygande skäl till att dessa uppgifter borde beaktas.

| (240) | Inte heller lämnade CARBIO några bevis för sitt påstående om att det inte längre var befogat att påstå att det förekommit någon subventionering eller förmån till följd av exportskatten på sojabönor. Kommissionen konstaterade att en liten sänkning med ungefär 2 % av exportskatten på sojabönor inte visade att subventioner inte längre medförde någon förmån för de berörda exportörerna. Kommissionen ansåg att eventuella effekter av en ytterligare minskning eller ett avskaffande av exportskatten på sojabönor borde undersökas inom ramen för en översyn, inte den nuvarande undersökningen. |
| --- | --- |

(240)

Inte heller lämnade CARBIO några bevis för sitt påstående om att det inte längre var befogat att påstå att det förekommit någon subventionering eller förmån till följd av exportskatten på sojabönor. Kommissionen konstaterade att en liten sänkning med ungefär 2 % av exportskatten på sojabönor inte visade att subventioner inte längre medförde någon förmån för de berörda exportörerna. Kommissionen ansåg att eventuella effekter av en ytterligare minskning eller ett avskaffande av exportskatten på sojabönor borde undersökas inom ramen för en översyn, inte den nuvarande undersökningen.

| (241) | Vidare hävdade CARBIO att eventuella påstådda förmåner för de argentinska tillverkarna till följd av den höjda skatten på sojabönor skulle uppvägas av höjningen av den direkta exportskatten på biodiesel och därför enligt artikel 7.1 b i grundförordningen borde dras av från beloppet för den totala beräknade subventionen. |
| --- | --- |

(241)

Vidare hävdade CARBIO att eventuella påstådda förmåner för de argentinska tillverkarna till följd av den höjda skatten på sojabönor skulle uppvägas av höjningen av den direkta exportskatten på biodiesel och därför enligt artikel 7.1 b i grundförordningen borde dras av från beloppet för den totala beräknade subventionen.

| (242) | CARBIO lämnade ingen motivering till varför den exportskatt som togs ut på biodiesel som exporterades till unionen särskilt var avsedd att motverka subventionen, i enlighet med artikel 7.1 b i grundförordningen. Inte heller visade CARBIO hur den faktiska exportskatten på biodiesel uppväger det stöd som de argentinska myndigheternas åtgärder innebär, bl.a. genom exportskatten på sojabönor. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(242)

CARBIO lämnade ingen motivering till varför den exportskatt som togs ut på biodiesel som exporterades till unionen särskilt var avsedd att motverka subventionen, i enlighet med artikel 7.1 b i grundförordningen. Inte heller visade CARBIO hur den faktiska exportskatten på biodiesel uppväger det stöd som de argentinska myndigheternas åtgärder innebär, bl.a. genom exportskatten på sojabönor. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (243) | CARBIO lämnade specifika synpunkter om ändringarna i exportavgiftssystemet efter undersökningsperiodens slut, inbegripet ökningen av exportavgiften på biodiesel, och ändringarna av exportavgiften på sojabönor. Kommissionen avvisade påståendet att dessa ändringar skulle göra någon skillnad i kommissionens slutsatser. |
| --- | --- |

(243)

CARBIO lämnade specifika synpunkter om ändringarna i exportavgiftssystemet efter undersökningsperiodens slut, inbegripet ökningen av exportavgiften på biodiesel, och ändringarna av exportavgiften på sojabönor. Kommissionen avvisade påståendet att dessa ändringar skulle göra någon skillnad i kommissionens slutsatser.

| (244) | För det första har den exportavgift på biodiesel som infördes efter undersökningsperiodens slut inte haft någon uppenbar effekt på biodieseltillverkarnas fördel av sojabönor som säljs mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(244)

För det första har den exportavgift på biodiesel som infördes efter undersökningsperiodens slut inte haft någon uppenbar effekt på biodieseltillverkarnas fördel av sojabönor som säljs mot för låg ersättning.

| (245) | För det andra kvarstår en exportavgift på sojabönor, och ingen bevisning har förekommit som visar att priset på sojabönor i Argentina har ökat efter undersökningsperioden, vilket teoretiskt sett borde ha minskat fördelens omfattning. |
| --- | --- |

(245)

För det andra kvarstår en exportavgift på sojabönor, och ingen bevisning har förekommit som visar att priset på sojabönor i Argentina har ökat efter undersökningsperioden, vilket teoretiskt sett borde ha minskat fördelens omfattning.

| (246) | Efter det slutgiltiga utlämnandet betonade GOA att artikel 81 i budgetlagen inte höjer till 33 % ”en begränsning av den totala exportavgift som infördes genom dekret 783/2018 i september”, eftersom artikel 83 begränsade exportavgiftens nivå till 30 % av det beskattningsbara värdet eller det officiella fob-priset. |
| --- | --- |

(246)

Efter det slutgiltiga utlämnandet betonade GOA att artikel 81 i budgetlagen inte höjer till 33 % ”en begränsning av den totala exportavgift som infördes genom dekret 783/2018 i september”, eftersom artikel 83 begränsade exportavgiftens nivå till 30 % av det beskattningsbara värdet eller det officiella fob-priset.

| (247) | Kommissionens slutsats gäller fortfarande, nämligen att en förmån fortfarande kvarstår efter undersökningsperioden i enlighet med artikel 15.1 andra meningen i grundförordningen, även om exportavgiften begränsades till 30 %. |
| --- | --- |

(247)

Kommissionens slutsats gäller fortfarande, nämligen att en förmån fortfarande kvarstår efter undersökningsperioden i enlighet med artikel 15.1 andra meningen i grundförordningen, även om exportavgiften begränsades till 30 %.

| (248) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet lämnade de exporterande tillverkare som ingick i urvalet in synpunkter på beräkningen av den förmån som leveranserna av sojabönor mot för låg ersättning medförde. Synpunkterna gällde specifika företag och avsåg framför allt skrivfel eller ytterligare krav på justeringar. |
| --- | --- |

(248)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet lämnade de exporterande tillverkare som ingick i urvalet in synpunkter på beräkningen av den förmån som leveranserna av sojabönor mot för låg ersättning medförde. Synpunkterna gällde specifika företag och avsåg framför allt skrivfel eller ytterligare krav på justeringar.

| (249) | I de fall ett skrivfel upptäcktes korrigerades detta fel, t.ex. genom att transaktioner med kvantiteter på noll infördes, för att se till att inköpspriset per kilo blev korrekt. Om ett företag begärde att kontrollerade uppgifter skulle ändras efter kontrollerna på plats avvisades emellertid deras begäran, eftersom kommissionen inte hade möjlighet att bekräfta att de nya icke kontrollerade uppgifterna var korrekta. |
| --- | --- |

(249)

I de fall ett skrivfel upptäcktes korrigerades detta fel, t.ex. genom att transaktioner med kvantiteter på noll infördes, för att se till att inköpspriset per kilo blev korrekt. Om ett företag begärde att kontrollerade uppgifter skulle ändras efter kontrollerna på plats avvisades emellertid deras begäran, eftersom kommissionen inte hade möjlighet att bekräfta att de nya icke kontrollerade uppgifterna var korrekta.

| (250) | Efter det slutgiltiga utlämnandet framförde två exporterande tillverkare som begärt att verifierade uppgifter skulle ändras samma påstående, som avvisades återigen av samma skäl som tidigare. |
| --- | --- |

(250)

Efter det slutgiltiga utlämnandet framförde två exporterande tillverkare som begärt att verifierade uppgifter skulle ändras samma påstående, som avvisades återigen av samma skäl som tidigare.

| (251) | Vid en utfrågning efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att kommissionen för att beräkna förmånen borde avvisa de inköp av sojabönor som hade gjorts från närstående företag, för att beräkna inköpspriset i Argentina. Kommissionen konstaterade att de inköp av sojabönor i Argentina som de exporterande tillverkarna hade gjort under undersökningsperioden kom från både närstående och icke-närstående leverantörer och att priserna inte skilde sig åt. Detta var ett tydligt tecken på att inköpen från närstående leverantörer gjordes på behörigt avstånd. Kommissionen ansåg därför att det inte fanns någon anledning att avstå från att använda dessa transaktioner för att beräkna förmånen för biodieselproducenten. Beräkningen baserades på månatliga genomsnitt per kilo för de inköpta sojabönorna. Detta argument avvisades således. |
| --- | --- |

(251)

Vid en utfrågning efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att kommissionen för att beräkna förmånen borde avvisa de inköp av sojabönor som hade gjorts från närstående företag, för att beräkna inköpspriset i Argentina. Kommissionen konstaterade att de inköp av sojabönor i Argentina som de exporterande tillverkarna hade gjort under undersökningsperioden kom från både närstående och icke-närstående leverantörer och att priserna inte skilde sig åt. Detta var ett tydligt tecken på att inköpen från närstående leverantörer gjordes på behörigt avstånd. Kommissionen ansåg därför att det inte fanns någon anledning att avstå från att använda dessa transaktioner för att beräkna förmånen för biodieselproducenten. Beräkningen baserades på månatliga genomsnitt per kilo för de inköpta sojabönorna. Detta argument avvisades således.

3.2.2.13   Selektivitet

Selektivitet

| (252) | GOA:s åtgärder syftade till att gynna vissa industrier, inbegripet den inhemska biodieselindustrin. Snedvridningen för sojabönor gynnar visserligen andra produkter än biodiesel i senare led, men förmånen är endast tillgänglig för vissa industrier i Argentina, nämligen dem som ingår i värdekedjan för soja. Dessutom är dessa åtgärder begränsade till en grupp av företag eller branscher, även om de argentinska myndigheternas stöd till biodiesel också beviljas andra biobränslen. De är därför selektiva enligt artikel 4.2 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(252)

GOA:s åtgärder syftade till att gynna vissa industrier, inbegripet den inhemska biodieselindustrin. Snedvridningen för sojabönor gynnar visserligen andra produkter än biodiesel i senare led, men förmånen är endast tillgänglig för vissa industrier i Argentina, nämligen dem som ingår i värdekedjan för soja. Dessutom är dessa åtgärder begränsade till en grupp av företag eller branscher, även om de argentinska myndigheternas stöd till biodiesel också beviljas andra biobränslen. De är därför selektiva enligt artikel 4.2 a i grundförordningen.

| (253) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att åtgärderna inte är begränsade till biodieselindustrin och därför inte är selektiva. CARBIO upprepade detta påstående efter det slutgiltiga utlämnandet, utan att framlägga några nya bevis. Kommissionen ansåg att de inneboende egenskaperna hos den tillhandahållna varan, dvs. sojabönor, begränsar dess möjliga användning till vissa företag (101). Kommissionen avvisade därför CARBIO:s påstående att subventionen inte är specifik för biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(253)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att åtgärderna inte är begränsade till biodieselindustrin och därför inte är selektiva. CARBIO upprepade detta påstående efter det slutgiltiga utlämnandet, utan att framlägga några nya bevis. Kommissionen ansåg att de inneboende egenskaperna hos den tillhandahållna varan, dvs. sojabönor, begränsar dess möjliga användning till vissa företag (101). Kommissionen avvisade därför CARBIO:s påstående att subventionen inte är specifik för biodieselindustrin.

101

3.2.3   Slutsats

Slutsats

| (254) | Kommissionen konstaterade att de argentinska myndigheterna genom en uppsättning åtgärder har gett biodieselindustrin stöd, bl.a. genom att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning. De argentinska myndigheterna beviljade mottagarna en förmån som är selektiv och därmed utgör en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(254)

Kommissionen konstaterade att de argentinska myndigheterna genom en uppsättning åtgärder har gett biodieselindustrin stöd, bl.a. genom att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning. De argentinska myndigheterna beviljade mottagarna en förmån som är selektiv och därmed utgör en utjämningsbar subvention.

| (255) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att kommissionen enbart utgick från exportskatten på sojabönor för att komma fram till sin slutsats om finansiellt bidrag och/eller inkomst- och prisstöd. |
| --- | --- |

(255)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att kommissionen enbart utgick från exportskatten på sojabönor för att komma fram till sin slutsats om finansiellt bidrag och/eller inkomst- och prisstöd.

| (256) | Kommissionen höll inte med. Efter inledandet av denna undersökning konstaterade kommissionen att GOA använde andra verktyg (utöver exportavgiften på sojabönor) som skulle undersökas som en del av GOA:s stöd till biodieselindustrin (102). Som förklaras tidigare ansåg kommissionen att exportskatten var ett av instrumenten för att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning på den argentinska inhemska marknaden, vilket utgör en utjämningsbar subvention. De andra åtgärder som vidtagits av de argentinska myndigheterna visar att de argentinska myndigheterna ålade sojabönsodlarna att sälja sina sojabönor till ett artificiellt lågt pris till biodieselindustrin och att de argentinska myndigheterna således hade en tydlig avsikt att stödja den inhemska biodieselindustrin. |
| --- | --- |

(256)

Kommissionen höll inte med. Efter inledandet av denna undersökning konstaterade kommissionen att GOA använde andra verktyg (utöver exportavgiften på sojabönor) som skulle undersökas som en del av GOA:s stöd till biodieselindustrin (102). Som förklaras tidigare ansåg kommissionen att exportskatten var ett av instrumenten för att tillhandahålla sojabönor mot för låg ersättning på den argentinska inhemska marknaden, vilket utgör en utjämningsbar subvention. De andra åtgärder som vidtagits av de argentinska myndigheterna visar att de argentinska myndigheterna ålade sojabönsodlarna att sälja sina sojabönor till ett artificiellt lågt pris till biodieselindustrin och att de argentinska myndigheterna således hade en tydlig avsikt att stödja den inhemska biodieselindustrin.

102

| (257) | Kommissionen konstaterade visserligen att några av de andra påstådda subventionerna i klagomålet inte utgjorde en utjämningsbar subvention under undersökningsperioden (särskilt leveransavtalet om biodiesel och vissa skattelättnader), men de utgjorde en integrerad del av den uppsättning åtgärder som syftade till att stödja biodieselindustrin och underströk förekomsten av ett inkomst- eller prisstöd till biodieselindustrin. Att de argentinska myndigheterna hade inrättat en uppsättning åtgärder för att stödja den inhemska biodieselindustrin motbevisas alltså inte av att vissa subventioner inte utnyttjades av de exporterande tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(257)

Kommissionen konstaterade visserligen att några av de andra påstådda subventionerna i klagomålet inte utgjorde en utjämningsbar subvention under undersökningsperioden (särskilt leveransavtalet om biodiesel och vissa skattelättnader), men de utgjorde en integrerad del av den uppsättning åtgärder som syftade till att stödja biodieselindustrin och underströk förekomsten av ett inkomst- eller prisstöd till biodieselindustrin. Att de argentinska myndigheterna hade inrättat en uppsättning åtgärder för att stödja den inhemska biodieselindustrin motbevisas alltså inte av att vissa subventioner inte utnyttjades av de exporterande tillverkarna i urvalet under undersökningsperioden.

| (258) | Kommissionen granskade alla de tillgängliga bevisen under denna undersökning till stöd för sina slutsatser. Som överprövningsorganet erkände i US - Countervailing Duty Investigation on DRAMS, ”det är osannolikt att anförtroende eller åtagande skulle kunna grundas på enskilda indicier; betydelsen av enskilda indicier kan endast utrönas när de studeras tillsammans med andra bevis”. (103) |
| --- | --- |

(258)

Kommissionen granskade alla de tillgängliga bevisen under denna undersökning till stöd för sina slutsatser. Som överprövningsorganet erkände i US - Countervailing Duty Investigation on DRAMS, ”det är osannolikt att anförtroende eller åtagande skulle kunna grundas på enskilda indicier; betydelsen av enskilda indicier kan endast utrönas när de studeras tillsammans med andra bevis”. (103)

103

| (259) | Därför bedömde kommissionen inte enbart exportskatten på sojabönor utan bedömde en uppsättning av de argentinska myndigheternas åtgärder till stöd för biodieselindustrin. Under den processen sammanställde kommissionen all direkt och indirekt bevisning och kom med hänsyn till denna samlade bevisning fram till att det förekom anförtroende eller åläggande av privata organ och/eller inkomst- eller prisstöd. |
| --- | --- |

(259)

Därför bedömde kommissionen inte enbart exportskatten på sojabönor utan bedömde en uppsättning av de argentinska myndigheternas åtgärder till stöd för biodieselindustrin. Under den processen sammanställde kommissionen all direkt och indirekt bevisning och kom med hänsyn till denna samlade bevisning fram till att det förekom anförtroende eller åläggande av privata organ och/eller inkomst- eller prisstöd.

3.2.4   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (260) | Följande subventionsnivå har fastställts för denna uppsättning åtgärder under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet:

  Tabell 3


  De argentinska myndigheternas stöd till biodieselindustrin







  Företag/grupp | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 26,14 % |
| Renovagruppen | 25,05 % |
| T6-gruppen | 33,15 % |

(260)

Följande subventionsnivå har fastställts för denna uppsättning åtgärder under undersökningsperioden för de exporterande tillverkarna i urvalet:

Tabell 3

Tabell 3

De argentinska myndigheternas stöd till biodieselindustrin

De argentinska myndigheternas stöd till biodieselindustrin

Företag/grupp

Subventionsnivå

LDC Argentina SA

26,14 %

Renovagruppen

25,05 %

T6-gruppen

33,15 %

3.3   Statligt ålagda inköp av biodiesel mot för hög ersättning och/eller inkomst- eller prisstöd (leveransavtal för biodiesel)

Statligt ålagda inköp av biodiesel mot för hög ersättning och/eller inkomst- eller prisstöd (leveransavtal för biodiesel)

3.3.1   Inledning

Inledning

| (261) | Klaganden hävdar att GOA har ingått avtal om leverans av biodiesel (nedan kallade avtal) med tillverkare av biodiesel i Argentina, enligt kapitel II i 2006 års lag om biobränslen (lag 26.093 av 2006) (104). Avtalen var utformade för att tillhandahålla biodiesel till den inhemska marknaden med hänsyn till det inblandningskrav som gällde under perioden efter 2010. Enligt inblandningskravet måste blandningsföretag köpa biodiesel och blanda den med mineraldiesel före försäljning. |
| --- | --- |

(261)

Klaganden hävdar att GOA har ingått avtal om leverans av biodiesel (nedan kallade avtal) med tillverkare av biodiesel i Argentina, enligt kapitel II i 2006 års lag om biobränslen (lag 26.093 av 2006) (104). Avtalen var utformade för att tillhandahålla biodiesel till den inhemska marknaden med hänsyn till det inblandningskrav som gällde under perioden efter 2010. Enligt inblandningskravet måste blandningsföretag köpa biodiesel och blanda den med mineraldiesel före försäljning.

avtal

104

| (262) | De argentinska myndigheterna fastställde individuella och gemensamma kvoter för leverans till den inhemska marknaden, och enligt klaganden är exporterande tillverkare som LDC, Vicentin och Renova parter i avtalen. |
| --- | --- |

(262)

De argentinska myndigheterna fastställde individuella och gemensamma kvoter för leverans till den inhemska marknaden, och enligt klaganden är exporterande tillverkare som LDC, Vicentin och Renova parter i avtalen.

| (263) | I avtalen fastställs att tillverkare med kvoter är skyldiga att leverera biodiesel till blandningsföretagen till ett pris som fastställts av de argentinska myndigheterna och som avsiktligen säkerställer att tillverkarna ges täckning för sina produktionskostnader plus en vinstmarginal. |
| --- | --- |

(263)

I avtalen fastställs att tillverkare med kvoter är skyldiga att leverera biodiesel till blandningsföretagen till ett pris som fastställts av de argentinska myndigheterna och som avsiktligen säkerställer att tillverkarna ges täckning för sina produktionskostnader plus en vinstmarginal.

| (264) | Med tanke på att det fastställts ett artificiellt högt pris och en kvantitet som producenterna skulle leverera till blandningsföretagen hävdar klaganden att detta är en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(264)

Med tanke på att det fastställts ett artificiellt högt pris och en kvantitet som producenterna skulle leverera till blandningsföretagen hävdar klaganden att detta är en utjämningsbar subvention.

3.3.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (265) | Kommissionen konstaterade under undersökningen att inget leveransavtal för biodiesel hade tecknats sedan kalenderåret 2015. Avtalet från 2015 hade inte förlängts och var inte längre i kraft. |
| --- | --- |

(265)

Kommissionen konstaterade under undersökningen att inget leveransavtal för biodiesel hade tecknats sedan kalenderåret 2015. Avtalet från 2015 hade inte förlängts och var inte längre i kraft.

| (266) | Enligt lag 26.093 från 2006 har ministeriet för energi och gruvbrytning, som är den verkställande myndigheten för den gällande ordningen för inblandningskrav, emellertid fortsatt att tilldela kvoter och att fastställa det pris till vilket blandningsföretagen måste köpa biodiesel. Detta har skett de facto, utan något leveransavtal om biodiesel. |
| --- | --- |

(266)

Enligt lag 26.093 från 2006 har ministeriet för energi och gruvbrytning, som är den verkställande myndigheten för den gällande ordningen för inblandningskrav, emellertid fortsatt att tilldela kvoter och att fastställa det pris till vilket blandningsföretagen måste köpa biodiesel. Detta har skett de facto, utan något leveransavtal om biodiesel.

| (267) | Under undersökningsperioden tilldelade ministeriet för energi och gruvbrytning kvoter på grundval av den beräknade efterfrågan till företag i Argentina med en kapacitet på upp till 50 000 ton biodiesel per år. |
| --- | --- |

(267)

Under undersökningsperioden tilldelade ministeriet för energi och gruvbrytning kvoter på grundval av den beräknade efterfrågan till företag i Argentina med en kapacitet på upp till 50 000 ton biodiesel per år.

| (268) | Inga av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet fick någon kvot under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(268)

Inga av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet fick någon kvot under undersökningsperioden.

3.3.3   Slutsats

Slutsats

| (269) | Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna i urvalet fick någon kvot under undersökningsperioden sålde inget av dessa företag biodiesel på den inhemska marknaden genom det kvotsystem som var i kraft under undersökningsperioden. Inget leveransavtal för biodiesel var i kraft under undersökningsperioden avseende de exporterande tillverkarna. Därför tog de exporterande tillverkare som ingick i urvalet inte emot någon förmån från något kvotsystem under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(269)

Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna i urvalet fick någon kvot under undersökningsperioden sålde inget av dessa företag biodiesel på den inhemska marknaden genom det kvotsystem som var i kraft under undersökningsperioden. Inget leveransavtal för biodiesel var i kraft under undersökningsperioden avseende de exporterande tillverkarna. Därför tog de exporterande tillverkare som ingick i urvalet inte emot någon förmån från något kvotsystem under undersökningsperioden.

3.4   Tillhandahållande av lån och exportfinansiering på förmånliga villkor och förmånliga lån

Tillhandahållande av lån och exportfinansiering på förmånliga villkor och förmånliga lån

3.4.1   Inledning

Inledning

| (270) | Klaganden påstod att Banco de la Nación Argentina (nedan kallad BNA) är en av landets största banker och helägd av staten. Klaganden konstaterade att de argentinska myndigheterna i praktiken styr den löpande verksamheten i BNA genom sin befogenhet att utse alla medlemmar i bankens styrelse. |
| --- | --- |

(270)

Klaganden påstod att Banco de la Nación Argentina (nedan kallad BNA) är en av landets största banker och helägd av staten. Klaganden konstaterade att de argentinska myndigheterna i praktiken styr den löpande verksamheten i BNA genom sin befogenhet att utse alla medlemmar i bankens styrelse.

BNA

| (271) | Enligt klaganden lånar banken ut pengar till mikroföretag och små och medelstora företag till investeringar och rörelsekapital, och hävdar att lånen ges till förmånliga räntor. |
| --- | --- |

(271)

Enligt klaganden lånar banken ut pengar till mikroföretag och små och medelstora företag till investeringar och rörelsekapital, och hävdar att lånen ges till förmånliga räntor.

3.4.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (272) | Under kontrollbesöket hos de argentinska myndigheterna begärde kommissionen uppgifter om alla lån från BNA och andra statligt ägda banker samt om lånens villkor och utlåningsräntor. |
| --- | --- |

(272)

Under kontrollbesöket hos de argentinska myndigheterna begärde kommissionen uppgifter om alla lån från BNA och andra statligt ägda banker samt om lånens villkor och utlåningsräntor.

| (273) | De lån som beviljats till företagen i urvalet för stickprovsförfarandet granskades och jämfördes med lån från privatägda banker för att se om det förekommit någon utlåning på förmånliga villkor. Lånen granskades i fråga om räntenivåer men också i fråga om lånevillkor. |
| --- | --- |

(273)

De lån som beviljats till företagen i urvalet för stickprovsförfarandet granskades och jämfördes med lån från privatägda banker för att se om det förekommit någon utlåning på förmånliga villkor. Lånen granskades i fråga om räntenivåer men också i fråga om lånevillkor.

| (274) | Det framkom inga bevis för någon förmånlig utlåning till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(274)

Det framkom inga bevis för någon förmånlig utlåning till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden.

3.4.3   Slutsats

Slutsats

| (275) | Kommissionen konstaterade att det inte hade beviljats några förmånliga lån till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(275)

Kommissionen konstaterade att det inte hade beviljats några förmånliga lån till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden.

3.5   Efterskänkta eller ej indrivna offentliga intäkter enligt 2006 års lag om biobränslen

Efterskänkta eller ej indrivna offentliga intäkter enligt 2006 års lag om biobränslen

3.5.1   Inledning

Inledning

| (276) | Klaganden hävdade att enligt artikel 15 i lagen om biobränslen från 2006 (105) ges tillverkare av biobränslen möjlighet att minska den skattebas på vilken den förmodade lägsta inkomstskatten beräknas. Klaganden hävdade också att artikel 15.1 i samma lag gör det tillåtet med överavskrivning för kapitalvaror. |
| --- | --- |

(276)

Klaganden hävdade att enligt artikel 15 i lagen om biobränslen från 2006 (105) ges tillverkare av biobränslen möjlighet att minska den skattebas på vilken den förmodade lägsta inkomstskatten beräknas. Klaganden hävdade också att artikel 15.1 i samma lag gör det tillåtet med överavskrivning för kapitalvaror.

105

3.5.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (277) | Undersökningen visade att inga av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet omfattades under undersökningsperioden av de säljfrämjande förmåner som anges i artikel 15 i lagen om biobränslen. |
| --- | --- |

(277)

Undersökningen visade att inga av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet omfattades under undersökningsperioden av de säljfrämjande förmåner som anges i artikel 15 i lagen om biobränslen.

3.5.3   Slutsats

Slutsats

| (278) | Den åtgärden användes inte under undersökningsperioden av de exporterande tillverkarna i urvalet och kommissionen konstaterade därför att den inte behövde utjämnas. |
| --- | --- |

(278)

Den åtgärden användes inte under undersökningsperioden av de exporterande tillverkarna i urvalet och kommissionen konstaterade därför att den inte behövde utjämnas.

3.6   Befrielse från regionala skatter i provinsen Córdoba

Befrielse från regionala skatter i provinsen Córdoba

3.6.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (279) | Klaganden hävdade att provinsen Cordoba beviljade biodieselindustrin på provinsnivå enligt regional lag 9.397 (106) som antogs 2007. Enligt lagen befrias projekt som godkänts av den verkställande myndigheten för produktion, utveckling och hållbar användning av biobränslen från skatt i 15 år. |
| --- | --- |

(279)

Klaganden hävdade att provinsen Cordoba beviljade biodieselindustrin på provinsnivå enligt regional lag 9.397 (106) som antogs 2007. Enligt lagen befrias projekt som godkänts av den verkställande myndigheten för produktion, utveckling och hållbar användning av biobränslen från skatt i 15 år.

106

3.6.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (280) | Vid undersökningen konstaterades det att skattebefrielsen var tillgänglig för biobränsleproducenter i provinsen Córdoba. Enligt avsnitten 5 och 6 i regional lag nr 9.397 är projekt för produktion, utveckling och hållbar användning av biobränslen befriade från regionala skatter. Kommissionen fann inga bevis för, och berörda parter påstod inte heller, att de skatteförmåner som fastställs i regional lag nr 9.397 särskilt för biodieselindustrin är del av en mer omfattande ordning med skatteförmåner som är allmänt tillgängliga i provinsen Córdoba. |
| --- | --- |

(280)

Vid undersökningen konstaterades det att skattebefrielsen var tillgänglig för biobränsleproducenter i provinsen Córdoba. Enligt avsnitten 5 och 6 i regional lag nr 9.397 är projekt för produktion, utveckling och hållbar användning av biobränslen befriade från regionala skatter. Kommissionen fann inga bevis för, och berörda parter påstod inte heller, att de skatteförmåner som fastställs i regional lag nr 9.397 särskilt för biodieselindustrin är del av en mer omfattande ordning med skatteförmåner som är allmänt tillgängliga i provinsen Córdoba.

3.6.3   Slutsats

Slutsats

| (281) | Företag i provinsen Córdoba som tillverkar biodiesel är under 15 år befriade från skatter i form av inkomstskatt, stämpelavgift, fastighetsskatt, skatt till fonden för finansiering av utbildningssystemet och skatt till fonden för finansiering av infrastrukturarbeten. Dessa skattebefrielser är avsedda att främja inhemska företag som tillverkar biodiesel, vilket anges i regional akt nr 9397. En exporterande tillverkare som ingick i urvalet fanns visserligen i provinsen Córdoba, men den tillverkade inte biodiesel i den provinsen. De andra exporterande tillverkare som ingick i urvalet var inte belägna i den provinsen. Kommissionen konstaterade därför att den skattebefrielsen inte hade utnyttjats av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(281)

Företag i provinsen Córdoba som tillverkar biodiesel är under 15 år befriade från skatter i form av inkomstskatt, stämpelavgift, fastighetsskatt, skatt till fonden för finansiering av utbildningssystemet och skatt till fonden för finansiering av infrastrukturarbeten. Dessa skattebefrielser är avsedda att främja inhemska företag som tillverkar biodiesel, vilket anges i regional akt nr 9397. En exporterande tillverkare som ingick i urvalet fanns visserligen i provinsen Córdoba, men den tillverkade inte biodiesel i den provinsen. De andra exporterande tillverkare som ingick i urvalet var inte belägna i den provinsen. Kommissionen konstaterade därför att den skattebefrielsen inte hade utnyttjats av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden.

3.7   Befrielse från regionala skatter i provinsen Buenos Aires

Befrielse från regionala skatter i provinsen Buenos Aires

3.7.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (282) | Enligt klaganden antog provinsen Buenos Aires den regionala lagen nr 13.719 i överensstämmelse med 2006 års lag om biobränslen för att befria sådana verksamheter från skatt som betraktas och är registrerade som producenter av biobränslen enligt 2006 års lag. |
| --- | --- |

(282)

Enligt klaganden antog provinsen Buenos Aires den regionala lagen nr 13.719 i överensstämmelse med 2006 års lag om biobränslen för att befria sådana verksamheter från skatt som betraktas och är registrerade som producenter av biobränslen enligt 2006 års lag.

3.7.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (283) | Undersökningen visade att skattebefrielsen var tillgänglig för biobränsleproducenter i provinsen Buenos Aires. Inga av de exporterande tillverkare av biodiesel som ingår i urvalet låg emellertid i den provinsen. |
| --- | --- |

(283)

Undersökningen visade att skattebefrielsen var tillgänglig för biobränsleproducenter i provinsen Buenos Aires. Inga av de exporterande tillverkare av biodiesel som ingår i urvalet låg emellertid i den provinsen.

3.7.3   Slutsats

Slutsats

| (284) | Kommissionen konstaterade att inga av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet omfattades under undersökningsperioden av de skattebefrielser som fastställs i den regionala lagen nr 13719. |
| --- | --- |

(284)

Kommissionen konstaterade att inga av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet omfattades under undersökningsperioden av de skattebefrielser som fastställs i den regionala lagen nr 13719.

3.8   Systemet för industrifrämjande och industriutveckling i provinsen Santiago del Estero – regional lag nr 6.750

Systemet för industrifrämjande och industriutveckling i provinsen Santiago del Estero – regional lag nr 6.750

3.8.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (285) | Enligt klaganden skulle industrier i provinsen Santiago del Estero kunna omfattas av olika skatteförmåner och skattebefrielser inom ramen för regional lag nr 6.750, som antogs 2005. |
| --- | --- |

(285)

Enligt klaganden skulle industrier i provinsen Santiago del Estero kunna omfattas av olika skatteförmåner och skattebefrielser inom ramen för regional lag nr 6.750, som antogs 2005.

3.8.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (286) | Inga av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet var belägna i den provinsen. |
| --- | --- |

(286)

Inga av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet var belägna i den provinsen.

3.8.3   Slutsats

Slutsats

| (287) | Kommissionen konstaterade att inga av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet omfattades under undersökningsperioden av de åtgärder som anges i den regionala lagen nr 6.750. |
| --- | --- |

(287)

Kommissionen konstaterade att inga av de exporterande tillverkare som ingår i urvalet omfattades under undersökningsperioden av de åtgärder som anges i den regionala lagen nr 6.750.

3.9   Överenskommelse om kommunala skatter mellan Louis Dreyfus Argentina och kommunen General Lagos

Överenskommelse om kommunala skatter mellan Louis Dreyfus Argentina och kommunen General Lagos

3.9.1   Inledning

Inledning

| (288) | Enligt klaganden finns en överenskommelse om kommunala skatter mellan den exporterande tillverkaren Louis Dreyfus Argentina och kommunen General Lagos. Avtalet offentliggjordes som kommunal förordning 26/2016 (107). Enligt överenskommelsen ska Louis Dreyfus Argentina betala ett månatligt schablonbelopp till kommunen General Lagos i stället för en procentandel (0,5 %) av sina bruttointäkter. |
| --- | --- |

(288)

Enligt klaganden finns en överenskommelse om kommunala skatter mellan den exporterande tillverkaren Louis Dreyfus Argentina och kommunen General Lagos. Avtalet offentliggjordes som kommunal förordning 26/2016 (107). Enligt överenskommelsen ska Louis Dreyfus Argentina betala ett månatligt schablonbelopp till kommunen General Lagos i stället för en procentandel (0,5 %) av sina bruttointäkter.

107

3.9.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (289) | Undersökningen fann att avtalet fortfarande var i kraft under undersökningsperioden (108). I samband med kommissionens diskussioner med företrädare för kommunen General Lagos framkom att överenskommelsen skulle gälla till 2020. |
| --- | --- |

(289)

Undersökningen fann att avtalet fortfarande var i kraft under undersökningsperioden (108). I samband med kommissionens diskussioner med företrädare för kommunen General Lagos framkom att överenskommelsen skulle gälla till 2020.

108

| (290) | Vid kontrollen av LDC i Buenos Aires granskade kommissionen LDC:s betalning av kommunalskatt och beräkningen av den skatt som skulle ha betalats om avtalet inte hade gällt. Kommissionen konstaterade att det belopp som LDC betalade till kommunen för 2017 var högre än det belopp som LDC skulle ha betalat enligt den vanliga skattelagen. |
| --- | --- |

(290)

Vid kontrollen av LDC i Buenos Aires granskade kommissionen LDC:s betalning av kommunalskatt och beräkningen av den skatt som skulle ha betalats om avtalet inte hade gällt. Kommissionen konstaterade att det belopp som LDC betalade till kommunen för 2017 var högre än det belopp som LDC skulle ha betalat enligt den vanliga skattelagen.

3.9.3   Slutsats

Slutsats

| (291) | Därför konstaterade kommissionen att LDC inte hade fått någon förmån av den åtgärden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(291)

Därför konstaterade kommissionen att LDC inte hade fått någon förmån av den åtgärden under undersökningsperioden.

3.10   Minskad skattesats enligt ”Pacto Fiscal” (dekret nr 14/1994)

Minskad skattesats enligt ”Pacto Fiscal” (dekret nr 14/1994)

3.10.1   Inledning

Inledning

| (292) | Enligt klaganden innehåller Pacto Fiscal, som offentliggjordes genom dekret nr 14/1994, bestämmelser om skattebefrielse. Pacto Fiscal, eller ”federala pakten för sysselsättning, produktion och tillväxt mellan den federala regeringen och provinserna” är ett avtal mellan provinserna och den nationella regeringen som fastställer vissa principer för provinsernas skattepolitik. |
| --- | --- |

(292)

Enligt klaganden innehåller Pacto Fiscal, som offentliggjordes genom dekret nr 14/1994, bestämmelser om skattebefrielse. Pacto Fiscal, eller ”federala pakten för sysselsättning, produktion och tillväxt mellan den federala regeringen och provinserna” är ett avtal mellan provinserna och den nationella regeringen som fastställer vissa principer för provinsernas skattepolitik.

3.10.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (293) | Pacto Fiscal är ett ramavtal och det krävs en regional lag för att genomföra principerna för avtalet. Kommissionen konstaterade därför att Pacto Fiscal redan hade omsatts i praktiken genom de redan nämnda regionala skatteordningarna. |
| --- | --- |

(293)

Pacto Fiscal är ett ramavtal och det krävs en regional lag för att genomföra principerna för avtalet. Kommissionen konstaterade därför att Pacto Fiscal redan hade omsatts i praktiken genom de redan nämnda regionala skatteordningarna.

3.10.3   Slutsats

Slutsats

| (294) | Därför har kommissionen inte konstaterat någon särskild förmån inom ramen för den åtgärden. I likhet med andra åtgärder för att skapa skatteförmåner för den inhemska biodieselindustrin är denna åtgärd dock relevant som en del av de argentinska myndigheternas uppsättning av åtgärder som är utformade för att stödja denna industri. |
| --- | --- |

(294)

Därför har kommissionen inte konstaterat någon särskild förmån inom ramen för den åtgärden. I likhet med andra åtgärder för att skapa skatteförmåner för den inhemska biodieselindustrin är denna åtgärd dock relevant som en del av de argentinska myndigheternas uppsättning av åtgärder som är utformade för att stödja denna industri.

3.11   Undantag från fastighetsskatt enligt regional lag nr 8.478/1979 (artikel 4), för att främja industrin, provinsiella skattelättnader i provinsen Santa Fe, artikel 183.29 i lagen om undantag från stämpelskatt i Santa Fe och artikel 127 i lagen om undantag från omsättningsskatt för exportförsäljning i Santa Fe

Undantag från fastighetsskatt enligt regional lag nr 8.478/1979 (artikel 4), för att främja industrin, provinsiella skattelättnader i provinsen Santa Fe, artikel 183.29 i lagen om undantag från stämpelskatt i Santa Fe och artikel 127 i lagen om undantag från omsättningsskatt för exportförsäljning i Santa Fe

3.11.1   Inledning

Inledning

| (295) | Klaganden påstod att provinsen Santa Fe gav olika skatteundantag till den inhemska biodieselindustrin genom artikel 183.29 och artikel 127 i regional lag 8.478. och Santa Fe regional lag 12.692 (109). |
| --- | --- |

(295)

Klaganden påstod att provinsen Santa Fe gav olika skatteundantag till den inhemska biodieselindustrin genom artikel 183.29 och artikel 127 i regional lag 8.478. och Santa Fe regional lag 12.692 (109).

109

3.11.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (296) | Undersökningen visade att lag nr 8.478 och artiklarna 183.29 och 127 hade ersatts av regional lag nr 12.692. I regional lag nr 12.692 föreskrivs befrielse från regionala skatter för inhemska företag som deltar i forskning, utveckling, generering, produktion och användning av produkter som rör förnybar energi, särskilt tillverkning av biodiesel. Produktion av biobränslen nämns särskilt i artikel 5 d i regional lag nr 12.692. Kommissionen fann inga bevis och de berörda parterna hävdade inte heller att de skatteförmåner som gavs genom den åtgärden till en särskild kategori av industrier, däribland biodieselindustrin, ingår i ett mer övergripande program med skatteförmåner som är allmänt tillgängligt i provinsen Santa Fe. |
| --- | --- |

(296)

Undersökningen visade att lag nr 8.478 och artiklarna 183.29 och 127 hade ersatts av regional lag nr 12.692. I regional lag nr 12.692 föreskrivs befrielse från regionala skatter för inhemska företag som deltar i forskning, utveckling, generering, produktion och användning av produkter som rör förnybar energi, särskilt tillverkning av biodiesel. Produktion av biobränslen nämns särskilt i artikel 5 d i regional lag nr 12.692. Kommissionen fann inga bevis och de berörda parterna hävdade inte heller att de skatteförmåner som gavs genom den åtgärden till en särskild kategori av industrier, däribland biodieselindustrin, ingår i ett mer övergripande program med skatteförmåner som är allmänt tillgängligt i provinsen Santa Fe.

3.11.3   Slutsats

Slutsats

| (297) | Företag i provinsen Santa Fe som tillverkar biodiesel är under 15 år befriade från skatter i form av inkomstskatt, stämpelavgift, fastighetsskatt och fordonsavgifter. Denna skattebefrielse gäller inhemska företag som tillverkar biodiesel, vilket anges i regional lag nr 12.692. Skattebefrielsen är en subvention med hänsyn till de uteblivna intäkterna för de argentinska myndigheterna och är rättsligt selektiv för vissa industrier, däribland den inhemska biodieselindustrin. Den utgör därför en förmån till följd av en utjämningsbar subvention. |
| --- | --- |

(297)

Företag i provinsen Santa Fe som tillverkar biodiesel är under 15 år befriade från skatter i form av inkomstskatt, stämpelavgift, fastighetsskatt och fordonsavgifter. Denna skattebefrielse gäller inhemska företag som tillverkar biodiesel, vilket anges i regional lag nr 12.692. Skattebefrielsen är en subvention med hänsyn till de uteblivna intäkterna för de argentinska myndigheterna och är rättsligt selektiv för vissa industrier, däribland den inhemska biodieselindustrin. Den utgör därför en förmån till följd av en utjämningsbar subvention.

3.11.4   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (298) | Den utjämningsbara subventionens storlek beräknades i förhållande till den förmån som mottagaren konstaterades ha erhållit under undersökningsperioden. Förmånens storlek beräknades som skillnaden mellan den sammanlagda skatt som skulle ha betalats enligt den normala skattesatsen och den sammanlagda skatt som faktiskt hade betalats under undersökningsperioden av de exporterande tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet. |
| --- | --- |

(298)

Den utjämningsbara subventionens storlek beräknades i förhållande till den förmån som mottagaren konstaterades ha erhållit under undersökningsperioden. Förmånens storlek beräknades som skillnaden mellan den sammanlagda skatt som skulle ha betalats enligt den normala skattesatsen och den sammanlagda skatt som faktiskt hade betalats under undersökningsperioden av de exporterande tillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet.

| (299) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet och åtföljande beräkningar till de exporterande tillverkarna i urvalet liksom det åtföljande slutgiltiga utlämnandet, hävdade två företag att fördelningsunderlaget borde ändras (för att baseras på den totala omsättningen av sojabaserade produkter eller på den totala industriomsättningen i provinsen Santa Fe). Eftersom företagen endast beviljades skattebefrielse på grund av sin biodieseltillverkning ansåg kommissionen att denna befrielse särskilt gällde tillverkningen av biodiesel och konstaterade därför att denna befrielse skulle hänföras till omsättningen av biodiesel och inte till företagets totala omsättning. Påståendet avvisades därför.

  Tabell 4


  Regional skatt som efterskänkts i enlighet med regionala lagar i provinsen Santa Fe







  Företag/grupp | Subventionsnivå |
| --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 0,06 % |
| Renovagruppen | 2,15 % |
| T6-gruppen | 0,28 % |

(299)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet och åtföljande beräkningar till de exporterande tillverkarna i urvalet liksom det åtföljande slutgiltiga utlämnandet, hävdade två företag att fördelningsunderlaget borde ändras (för att baseras på den totala omsättningen av sojabaserade produkter eller på den totala industriomsättningen i provinsen Santa Fe). Eftersom företagen endast beviljades skattebefrielse på grund av sin biodieseltillverkning ansåg kommissionen att denna befrielse särskilt gällde tillverkningen av biodiesel och konstaterade därför att denna befrielse skulle hänföras till omsättningen av biodiesel och inte till företagets totala omsättning. Påståendet avvisades därför.

Tabell 4

Tabell 4

Regional skatt som efterskänkts i enlighet med regionala lagar i provinsen Santa Fe

Regional skatt som efterskänkts i enlighet med regionala lagar i provinsen Santa Fe

Företag/grupp

Subventionsnivå

LDC Argentina SA

0,06 %

Renovagruppen

2,15 %

T6-gruppen

0,28 %

3.12   Slutsats beträffande subventionering

Slutsats beträffande subventionering

| (300) | Kommissionen beräknade storleken på de utjämningsbara subventionerna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen, separat för varje subvention eller subventionsprogram, och adderade uppgifterna för att beräkna den totala storleken på subventioneringen för varje exporterande tillverkare för undersökningsperioden. För att beräkna den övergripande subventioneringen beräknade kommissionen först subventioneringens procentandel, dvs. subventionsbeloppet som procentandel av företagets totala omsättning. Denna siffra användes därefter för att beräkna subventionen för exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Därefter beräknades subventionsbeloppet per ton av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per ton. |
| --- | --- |

(300)

Kommissionen beräknade storleken på de utjämningsbara subventionerna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen, separat för varje subvention eller subventionsprogram, och adderade uppgifterna för att beräkna den totala storleken på subventioneringen för varje exporterande tillverkare för undersökningsperioden. För att beräkna den övergripande subventioneringen beräknade kommissionen först subventioneringens procentandel, dvs. subventionsbeloppet som procentandel av företagets totala omsättning. Denna siffra användes därefter för att beräkna subventionen för exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Därefter beräknades subventionsbeloppet per ton av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per ton.

| (301) | I enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen beräknades den totala storleken på subventioneringen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet för stickprovsförfarandet på grundval av det vägda genomsnittet av de utjämningsbara subventioner som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, med undantag av försumbara belopp samt storleken på de subventioner som fastställts enligt artikel 28.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(301)

I enlighet med artikel 15.3 i grundförordningen beräknades den totala storleken på subventioneringen för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet för stickprovsförfarandet på grundval av det vägda genomsnittet av de utjämningsbara subventioner som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, med undantag av försumbara belopp samt storleken på de subventioner som fastställts enligt artikel 28.1 i grundförordningen.

| (302) | Kommissionen bortsåg emellertid inte från undersökningsresultat som rörde de argentinska myndigheternas stöd till biodieselindustrin, även om man delvis var tvungen att utgå från tillgängliga uppgifter för att avgöra om det förekom subventionering. |
| --- | --- |

(302)

Kommissionen bortsåg emellertid inte från undersökningsresultat som rörde de argentinska myndigheternas stöd till biodieselindustrin, även om man delvis var tvungen att utgå från tillgängliga uppgifter för att avgöra om det förekom subventionering.

| (303) | Kommissionen ansåg att användandet av tillgängliga uppgifter i dessa fall inte hade någon väsentlig inverkan i fråga om de uppgifter som behövs för att på ett rättvist sätt fastställa storleken på subventioneringen, eftersom kommissionen använde de uppgifter om import som tillhandahölls av de exporterande tillverkarna i urvalet. Exporterande tillverkare som inte uppmanats att samarbeta i undersökningen kommer inte straffas genom att denna metod används (110). |
| --- | --- |

(303)

Kommissionen ansåg att användandet av tillgängliga uppgifter i dessa fall inte hade någon väsentlig inverkan i fråga om de uppgifter som behövs för att på ett rättvist sätt fastställa storleken på subventioneringen, eftersom kommissionen använde de uppgifter om import som tillhandahölls av de exporterande tillverkarna i urvalet. Exporterande tillverkare som inte uppmanats att samarbeta i undersökningen kommer inte straffas genom att denna metod används (110).

110

| (304) | Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de argentinska exporterande tillverkarnas sida fastställdes subventionsstorleken för ”alla övriga företag” till nivån för den största subventionsstorlek som fastställts för företagen i urvalet. Subventionsstorleken för ”alla övriga företag” kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen. |
| --- | --- |

(304)

Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de argentinska exporterande tillverkarnas sida fastställdes subventionsstorleken för ”alla övriga företag” till nivån för den största subventionsstorlek som fastställts för företagen i urvalet. Subventionsstorleken för ”alla övriga företag” kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.

| (305) | Efter det slutgiltiga utlämnandet hävdade alla exporterande tillverkare att kommissionen borde beräkna subventionsbeloppet genom att behandla exportavgiften på biodiesel som en kompensation för den fördel som exportavgiften på sojabönor utgör. Detta avvisades av kommissionen eftersom det inte fanns några bevis för att GOA införde en exportavgift på biodiesel för att ”kompensera” fördelen med att få sojabönor mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(305)

Efter det slutgiltiga utlämnandet hävdade alla exporterande tillverkare att kommissionen borde beräkna subventionsbeloppet genom att behandla exportavgiften på biodiesel som en kompensation för den fördel som exportavgiften på sojabönor utgör. Detta avvisades av kommissionen eftersom det inte fanns några bevis för att GOA införde en exportavgift på biodiesel för att ”kompensera” fördelen med att få sojabönor mot för låg ersättning.

| (306) | Samma exporterande tillverkare begärde också en anpassning för antidumpningstullar. Kommissionen ansåg att det inte fanns någon rättslig grund för en sådan anpassning, eftersom det inte finns någon bevisning för att antidumpningstullar kan kompensera subventioner som beviljas exporterande tillverkare. Detta påstående avvisades i vilket fall, eftersom inga antidumpningstullar hade betalats av de exporterande tillverkarna under undersökningsperioden.

  Tabell 5


  Storleken på de utjämningsbara subventionerna







  Företag/grupp | Storleken på de utjämningsbara subventionerna |
| --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 26,2 % |
| Renovagruppen | 27,2 % |
| T6-gruppen | 33,4 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 28,2 % |
| Alla övriga företag | 33,4 % |

(306)

Samma exporterande tillverkare begärde också en anpassning för antidumpningstullar. Kommissionen ansåg att det inte fanns någon rättslig grund för en sådan anpassning, eftersom det inte finns någon bevisning för att antidumpningstullar kan kompensera subventioner som beviljas exporterande tillverkare. Detta påstående avvisades i vilket fall, eftersom inga antidumpningstullar hade betalats av de exporterande tillverkarna under undersökningsperioden.

Tabell 5

Tabell 5

Storleken på de utjämningsbara subventionerna

Storleken på de utjämningsbara subventionerna

Företag/grupp

Storleken på de utjämningsbara subventionerna

LDC Argentina SA

26,2 %

Renovagruppen

27,2 %

T6-gruppen

33,4 %

Andra samarbetsvilliga företag

28,2 %

Alla övriga företag

33,4 %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen av biodiesel

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen av biodiesel

| (307) | Under undersökningsperioden tillverkades en likadan produkt av 54 tillverkare som var medlemmar i EBB och ytterligare 194 kända tillverkare som inte var medlemmar av EBB. Alla dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(307)

Under undersökningsperioden tillverkades en likadan produkt av 54 tillverkare som var medlemmar i EBB och ytterligare 194 kända tillverkare som inte var medlemmar av EBB. Alla dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

| (308) | Såsom framgår i skäl 19 valde kommissionen preliminärt ut tre unionstillverkare till urvalet, vilka står för 19 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(308)

Såsom framgår i skäl 19 valde kommissionen preliminärt ut tre unionstillverkare till urvalet, vilka står för 19 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

| (309) | Som anges i skäl 20 tog kommissionen emot ett antal synpunkter om det preliminära urvalet. Det preliminära urvalet bestod av de tre föreslagna unionstillverkarna: Bioagra-Oil SA (Polen), Masol Iberia Biofuel, S.L.U. (Spanien) och Saipol (Frankrike). |
| --- | --- |

(309)

Som anges i skäl 20 tog kommissionen emot ett antal synpunkter om det preliminära urvalet. Det preliminära urvalet bestod av de tre föreslagna unionstillverkarna: Bioagra-Oil SA (Polen), Masol Iberia Biofuel, S.L.U. (Spanien) och Saipol (Frankrike).

| (310) | CARBIO angav att alla de tre föreslagna unionstillverkarna var olämpliga att ta med i urvalet. CARBIO nämnde bl.a. att Saipol nästan uteslutande använder raps från Frankrike, trots att företaget för att vara så effektivt som möjligt borde blanda olika typer av råvaror. |
| --- | --- |

(310)

CARBIO angav att alla de tre föreslagna unionstillverkarna var olämpliga att ta med i urvalet. CARBIO nämnde bl.a. att Saipol nästan uteslutande använder raps från Frankrike, trots att företaget för att vara så effektivt som möjligt borde blanda olika typer av råvaror.

| (311) | CARBIO uppgav även att Masol huvudsakligen använder palmolja till internpris från sitt indonesiska moderbolag. |
| --- | --- |

(311)

CARBIO uppgav även att Masol huvudsakligen använder palmolja till internpris från sitt indonesiska moderbolag.

| (312) | När det gäller Bioagra-Oil hänvisade CARBIO till det begränsade valet av råvaror som detta företag har, till följd av den särskilda nationella tillämpningen av direktivet om förnybar energi i Polen. |
| --- | --- |

(312)

När det gäller Bioagra-Oil hänvisade CARBIO till det begränsade valet av råvaror som detta företag har, till följd av den särskilda nationella tillämpningen av direktivet om förnybar energi i Polen.

| (313) | CARBIO föreslog också ADM Hamburg AG eller Verbio som representativa företag till urvalet av unionstillverkare. CARBIO noterade dessutom att Verbio är en renodlad biodieseltillverkare (utan någon vertikalt integrerad pressningsverksamhet) och att företaget är beläget vid den tysk-polska gränsen och har försäljning på den bredare östeuropeiska marknaden, inklusive den del av den polska marknaden som inte omfattas av ovannämnda lagstiftning. |
| --- | --- |

(313)

CARBIO föreslog också ADM Hamburg AG eller Verbio som representativa företag till urvalet av unionstillverkare. CARBIO noterade dessutom att Verbio är en renodlad biodieseltillverkare (utan någon vertikalt integrerad pressningsverksamhet) och att företaget är beläget vid den tysk-polska gränsen och har försäljning på den bredare östeuropeiska marknaden, inklusive den del av den polska marknaden som inte omfattas av ovannämnda lagstiftning.

| (314) | Klaganden förklarade att varken Saipol eller Masol uteslutande använder sig av en enda råvara. Undersökningen bekräftade att båda företagen Saipol och Masol använder sig av mer än en råvara i tillverkningen. |
| --- | --- |

(314)

Klaganden förklarade att varken Saipol eller Masol uteslutande använder sig av en enda råvara. Undersökningen bekräftade att båda företagen Saipol och Masol använder sig av mer än en råvara i tillverkningen.

| (315) | På grundval av de synpunkter som mottogs beslutade kommissionen att behålla Saipol och Masol Iberia Biofuel i urvalet. På grund av att kommissionen inte mottog någon motbevisning av påståendet i skäl 312, enligt vilket Bioagr-Oil har ett begränsat urval av råvaror, beslutade kommissionen att ersätta företaget i urvalet av unionstillverkare med Verbio Vereinigte BioEnergie AG (Tyskland). |
| --- | --- |

(315)

På grundval av de synpunkter som mottogs beslutade kommissionen att behålla Saipol och Masol Iberia Biofuel i urvalet. På grund av att kommissionen inte mottog någon motbevisning av påståendet i skäl 312, enligt vilket Bioagr-Oil har ett begränsat urval av råvaror, beslutade kommissionen att ersätta företaget i urvalet av unionstillverkare med Verbio Vereinigte BioEnergie AG (Tyskland).

| (316) | Kommissionen fastställde den totala tillverkningen av biodiesel i unionen under undersökningsperioden till omkring 13 miljoner ton.

  Tabell 6


  Unionens tillverkning av biodiesel (ton) | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total tillverkning i unionen | 11 353 223 | 11 789 896 | 11 958 862 | 13 071 053 |
| Index | 100 | 104 | 105 | 115 |
| Källa: EBB. |

(316)

Kommissionen fastställde den totala tillverkningen av biodiesel i unionen under undersökningsperioden till omkring 13 miljoner ton.

Tabell 6

Tabell 6

Unionens tillverkning av biodiesel (ton)

Unionens tillverkning av biodiesel (ton)

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Total tillverkning i unionen

11 353 223

11 789 896

11 958 862

13 071 053

Index

Index

100

100

104

104

105

105

115

115

Källa: EBB.

Källa:

| (317) | Siffrorna över den totala biodieseltillverkningen i unionen i tabell 6 bygger på uppgifter från EBB. EBB sammanställer uppgifter om produktionen som de tar emot från sina medlemmar, som motsvarar cirka 70 % av biodieseltillverkningen i unionen. När det gäller de tillverkare som inte är medlemmar och som står för ungefär 30 % av biodieseltillverkningen i unionen samlas produktionsuppgifterna in från berörda nationella branschorganisationer och andra offentligt tillgängliga källor. Metoden och riktigheten i de uppgifter som samlas in av EBB granskades vid ett kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen som utfördes i EBB:s lokaler. Kommissionen tog inte emot några synpunkter från de berörda parterna angående dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(317)

Siffrorna över den totala biodieseltillverkningen i unionen i tabell 6 bygger på uppgifter från EBB. EBB sammanställer uppgifter om produktionen som de tar emot från sina medlemmar, som motsvarar cirka 70 % av biodieseltillverkningen i unionen. När det gäller de tillverkare som inte är medlemmar och som står för ungefär 30 % av biodieseltillverkningen i unionen samlas produktionsuppgifterna in från berörda nationella branschorganisationer och andra offentligt tillgängliga källor. Metoden och riktigheten i de uppgifter som samlas in av EBB granskades vid ett kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen som utfördes i EBB:s lokaler. Kommissionen tog inte emot några synpunkter från de berörda parterna angående dessa uppgifter.

| (318) | Den totala biodieseltillverkningen i unionen ökade gradvis med 5 % mellan 2014 och 2016. En mer betydande ökning kan noteras under undersökningsperioden, då tillverkningen ökade med ytterligare tio procentenheter. Under undersökningsperioden ökade unionstillverkningen inte i samma takt som förbrukningen i unionen, eftersom subventionerad import från Argentina började komma in på unionsmarknaden i slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(318)

Den totala biodieseltillverkningen i unionen ökade gradvis med 5 % mellan 2014 och 2016. En mer betydande ökning kan noteras under undersökningsperioden, då tillverkningen ökade med ytterligare tio procentenheter. Under undersökningsperioden ökade unionstillverkningen inte i samma takt som förbrukningen i unionen, eftersom subventionerad import från Argentina började komma in på unionsmarknaden i slutet av undersökningsperioden.

4.2   Biodieselförbrukningen i unionen

Biodieselförbrukningen i unionen

| (319) | Kommissionen fastställde unionens konsumtion av biodiesel baserat på de uppgifter som lämnats av EBB och import- och exportstatistik. |
| --- | --- |

(319)

Kommissionen fastställde unionens konsumtion av biodiesel baserat på de uppgifter som lämnats av EBB och import- och exportstatistik.

| (320) | Konsumtionen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 7


  Unionens förbrukning av biodiesel (ton) | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total konsumtion i unionen | 11 907 151 | 11 791 953 | 11 435 468 | 14 202 127 |
| Index | 100 | 99 | 96 | 119 |
| Källa: EBB, EU:s importstatistik. |

(320)

Konsumtionen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 7

Tabell 7

Unionens förbrukning av biodiesel (ton)

Unionens förbrukning av biodiesel (ton)

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Total konsumtion i unionen

11 907 151

11 791 953

11 435 468

14 202 127

Index

Index

100

100

99

99

96

96

119

119

Källa: EBB, EU:s importstatistik.

Källa:

| (321) | Kommissionen fastställde unionsförbrukningen genom att lägga till importen av biodiesel till unionen till unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden. Unionens biodieselförbrukning minskade något med 4 % fram till 2016. Under undersökningsperioden ökade den med 19 % jämfört med 2014. Biodieselkonsumtionen är beroende av två centrala faktorer: konsumtionen av dieselbränsle och andelen biodiesel i dieselbränslet. |
| --- | --- |

(321)

Kommissionen fastställde unionsförbrukningen genom att lägga till importen av biodiesel till unionen till unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden. Unionens biodieselförbrukning minskade något med 4 % fram till 2016. Under undersökningsperioden ökade den med 19 % jämfört med 2014. Biodieselkonsumtionen är beroende av två centrala faktorer: konsumtionen av dieselbränsle och andelen biodiesel i dieselbränslet.

| (322) | Efter det slutgiltiga utlämnandet noterade CARBIO den ändrade metoden för beräkning av unionens förbrukning av biodiesel, och föreslog i detta avseende att skälet till denna ändring var unionsindustrins opålitliga produktionssiffror. |
| --- | --- |

(322)

Efter det slutgiltiga utlämnandet noterade CARBIO den ändrade metoden för beräkning av unionens förbrukning av biodiesel, och föreslog i detta avseende att skälet till denna ändring var unionsindustrins opålitliga produktionssiffror.

| (323) | Kommissionen ändrade beräkningsmetoden för förbrukningen för att begränsa dess komplexitet, och för att undanröja behovet av att inkludera unionsexportens omfattning i denna beräkning. Unionsindustrins produktionsuppgifter förblev oförändrade. Som förklaras i skäl 358 kontrollerade kommissionen EBB:s metod för att samla in uppgifter, inbegripet produktionsuppgifter, och fann att den var tillförlitlig. |
| --- | --- |

(323)

Kommissionen ändrade beräkningsmetoden för förbrukningen för att begränsa dess komplexitet, och för att undanröja behovet av att inkludera unionsexportens omfattning i denna beräkning. Unionsindustrins produktionsuppgifter förblev oförändrade. Som förklaras i skäl 358 kontrollerade kommissionen EBB:s metod för att samla in uppgifter, inbegripet produktionsuppgifter, och fann att den var tillförlitlig.

| (324) | Jämfört med fossilbaserade bränslen producerar biodieseln mindre luftföroreningar såsom partiklar, koloxid, svaveldioxid, kolväten och gifter i luften, men kan producera mer kväveoxid. De växter som används som råvara i tillverkningen av biodiesel (soja, oljepalmer, raps osv.) kompenserar för framtida koldioxidutsläpp genom att binda koldioxid under sin tillväxt. |
| --- | --- |

(324)

Jämfört med fossilbaserade bränslen producerar biodieseln mindre luftföroreningar såsom partiklar, koloxid, svaveldioxid, kolväten och gifter i luften, men kan producera mer kväveoxid. De växter som används som råvara i tillverkningen av biodiesel (soja, oljepalmer, raps osv.) kompenserar för framtida koldioxidutsläpp genom att binda koldioxid under sin tillväxt.

| (325) | Den kontinuerliga ökningen av efterfrågan och unionstillverkningen beror på unionens energipolitik. Direktivet för förnybar energi 2009/28/EG (111) fastställer att ”varje medlemsstat ska se till att andelen energi från förnybara energikällor inom alla transportslag år 2020 uppgår till minst 10 % av den slutliga energianvändningen inom landets transportsektor”. |
| --- | --- |

(325)

Den kontinuerliga ökningen av efterfrågan och unionstillverkningen beror på unionens energipolitik. Direktivet för förnybar energi 2009/28/EG (111) fastställer att ”varje medlemsstat ska se till att andelen energi från förnybara energikällor inom alla transportslag år 2020 uppgår till minst 10 % av den slutliga energianvändningen inom landets transportsektor”.

111

| (326) | Denna politik innebär att unionens medlemsstater måste sätta som mål att 10 % av all försäljning av drivmedel ska utgöras av biobränslen senast 2020. Genomförandet, nuvarande nivåer och metoden för att beräkna andelen biobränsle skiljer sig åt mellan unionens medlemsstater, men det gradvis ökande kravet innebär redan nu att andelen biodiesel i konventionell fossil diesel uppgår till runt 5–7 %. |
| --- | --- |

(326)

Denna politik innebär att unionens medlemsstater måste sätta som mål att 10 % av all försäljning av drivmedel ska utgöras av biobränslen senast 2020. Genomförandet, nuvarande nivåer och metoden för att beräkna andelen biobränsle skiljer sig åt mellan unionens medlemsstater, men det gradvis ökande kravet innebär redan nu att andelen biodiesel i konventionell fossil diesel uppgår till runt 5–7 %.

| (327) | Faktum är att den ökande inblandningen av biodiesel i konventionell fossil diesel är en viktig faktor i analysen av utvecklingen av marknaden för biodiesel i unionen. Tillverkningskostnaderna och priserna för biodiesel är i allmänhet högre än tillverkningskostnaderna och priserna för fossilbaserad diesel. Det är därför endast på grund av direktiv 2009/28/EG om förnybar energi som bränsletillverkare (raffinaderier) köper in biodiesel för inblandning i fossilbaserat bränsle. |
| --- | --- |

(327)

Faktum är att den ökande inblandningen av biodiesel i konventionell fossil diesel är en viktig faktor i analysen av utvecklingen av marknaden för biodiesel i unionen. Tillverkningskostnaderna och priserna för biodiesel är i allmänhet högre än tillverkningskostnaderna och priserna för fossilbaserad diesel. Det är därför endast på grund av direktiv 2009/28/EG om förnybar energi som bränsletillverkare (raffinaderier) köper in biodiesel för inblandning i fossilbaserat bränsle.

| (328) | Det finns en direkt koppling mellan konsumtionen av biodiesel och krav i medlemsstaterna på inblandning av en viss andel biodiesel i fossila bränslen. Konsumtionen av biodiesel väntas öka i takt med att fler medlemsstater når de mål som enligt direktiv 2009/28/EG om förnybar energi ska vara uppfyllda senast 2020. Andra faktorer såsom ökad användning av transportmedel med dieselmotorer påverkar också konsumtionen av biodiesel. |
| --- | --- |

(328)

Det finns en direkt koppling mellan konsumtionen av biodiesel och krav i medlemsstaterna på inblandning av en viss andel biodiesel i fossila bränslen. Konsumtionen av biodiesel väntas öka i takt med att fler medlemsstater når de mål som enligt direktiv 2009/28/EG om förnybar energi ska vara uppfyllda senast 2020. Andra faktorer såsom ökad användning av transportmedel med dieselmotorer påverkar också konsumtionen av biodiesel.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (329) | Kommissionen fastställde unionens import av biodiesel på grundval av uppgifter från databasen Surveillance 2 (112) Kommissionen fastställde marknadsandelen för importen på grundval av unionsförbrukningen av biodiesel, som fastställts i tabell 7. |
| --- | --- |

(329)

Kommissionen fastställde unionens import av biodiesel på grundval av uppgifter från databasen Surveillance 2 (112) Kommissionen fastställde marknadsandelen för importen på grundval av unionsförbrukningen av biodiesel, som fastställts i tabell 7.

112

| (330) | Biodieselimporten till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 8


  Importvolym (ton) och marknadsandel | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Argentina (i ton) | 0 | 31 340 | 0 | 394 005 |
| Marknadsandel | 0 % | 0,3 % | 0 % | 2,8 % |
| Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen, EBB. |

(330)

Biodieselimporten till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 8

Tabell 8

Importvolym (ton) och marknadsandel

Importvolym (ton) och marknadsandel

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Importvolym från Argentina (i ton)

0

31 340

0

394 005

Marknadsandel

0 %

0,3 %

0 %

2,8 %

Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen, EBB.

Källa:

| (331) | På grund av de antidumpningstullar på import från bland annat Argentina, som infördes den 26 november 2013 genom förordning (EU) nr 1194/2013 (113) förekom föga eller ingen import från Argentina till unionen mellan 2014 och augusti 2017. Den försumbara importen från Argentina 2015 omfattade fyra separata importtransaktioner rapporterade i Spanien, och kommissionen anser därför att de inte är representativa. |
| --- | --- |

(331)

På grund av de antidumpningstullar på import från bland annat Argentina, som infördes den 26 november 2013 genom förordning (EU) nr 1194/2013 (113) förekom föga eller ingen import från Argentina till unionen mellan 2014 och augusti 2017. Den försumbara importen från Argentina 2015 omfattade fyra separata importtransaktioner rapporterade i Spanien, och kommissionen anser därför att de inte är representativa.

113

| (332) | I september 2017 minskades dessa antidumpningstullar som var tillämpliga på import av biodiesel från Argentina genom förordning (EU) 2017/1578 (114) av den 18 september 2017, och följaktligen började importen från Argentina öka snabbt och i betydande omfattning, och uppnådde en marknadsandel på 2,8 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(332)

I september 2017 minskades dessa antidumpningstullar som var tillämpliga på import av biodiesel från Argentina genom förordning (EU) 2017/1578 (114) av den 18 september 2017, och följaktligen började importen från Argentina öka snabbt och i betydande omfattning, och uppnådde en marknadsandel på 2,8 % under undersökningsperioden.

114

| (333) | Biodieselimporten per månad till unionen från Argentina under andra halvåret 2017 utvecklades på följande sätt:

  Tabell 9


  Importvolym (ton) per månad | 2017–07 | 2017–08 | 2017–09 | 2017–10 | 2017–11 | 2017–12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Argentina (i ton) | 0 | 0 | 29 975 | 57 526 | 188 986 | 117 518 |
| Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen. |

(333)

Biodieselimporten per månad till unionen från Argentina under andra halvåret 2017 utvecklades på följande sätt:

Tabell 9

Tabell 9

Importvolym (ton) per månad

Importvolym (ton) per månad

2017–07

2017–08

2017–09

2017–10

2017–11

2017–12

Importvolym från Argentina (i ton)

0

0

29 975

57 526

188 986

117 518

Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen.

Källa:

| (334) | Det förekom ingen import från Argentina mellan januari och augusti 2017. Månadsimportstatistiken i tabell 9 visar den snabba och kraftiga ökningen av importen av biodiesel efter sänkningen i den antidumpningstull som gällde import av biodiesel från Argentina. |
| --- | --- |

(334)

Det förekom ingen import från Argentina mellan januari och augusti 2017. Månadsimportstatistiken i tabell 9 visar den snabba och kraftiga ökningen av importen av biodiesel efter sänkningen i den antidumpningstull som gällde import av biodiesel från Argentina.

| (335) | Importen av biodiesel per månad till unionen från Argentina under perioden efter undersökningsperioden, under de första åtta månaderna 2018, utvecklades på följande sätt:

  Tabell 10


  Importvolym (tusen ton) per månad














  2018 | Jan | Feb | Mars | April | Maj | Juni | Juli | Aug |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Argentina (tusen ton) | 173 | 161 | 131 | 30 | 119 | 161 | 141 | 177 |
| Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen. |

(335)

Importen av biodiesel per månad till unionen från Argentina under perioden efter undersökningsperioden, under de första åtta månaderna 2018, utvecklades på följande sätt:

Tabell 10

Tabell 10

Importvolym (tusen ton) per månad

Importvolym (tusen ton) per månad

2018

Jan

Feb

Mars

April

Maj

Juni

Juli

Aug

Importvolym från Argentina (tusen ton)

173

161

131

30

119

161

141

177

Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen.

Källa:

| (336) | Importen av biodiesel från Argentina fortsatte under 2018. Den exporterade biodieseln anländer till unionsmarknaden i stora enskilda sändningar, vanligtvis ett fullastat fartyg. Därför är det inte lika meningsfullt att analysera importnivåerna per månad. |
| --- | --- |

(336)

Importen av biodiesel från Argentina fortsatte under 2018. Den exporterade biodieseln anländer till unionsmarknaden i stora enskilda sändningar, vanligtvis ett fullastat fartyg. Därför är det inte lika meningsfullt att analysera importnivåerna per månad.

| (337) | Importnivåerna sjönk inte under de första åtta månaderna 2018. Argentinas uppskattade marknadsandel av importen till unionen, under förutsättning att unionsförbrukningen förblev oförändrad, uppgår tvärtom till 11,5 % under de första 8 månaderna av 2018. Detta visar att både den beräknade marknadsandelen och den genomsnittliga importen per månad ökade. |
| --- | --- |

(337)

Importnivåerna sjönk inte under de första åtta månaderna 2018. Argentinas uppskattade marknadsandel av importen till unionen, under förutsättning att unionsförbrukningen förblev oförändrad, uppgår tvärtom till 11,5 % under de första 8 månaderna av 2018. Detta visar att både den beräknade marknadsandelen och den genomsnittliga importen per månad ökade.

| (338) | Det är också viktigt att påpeka att importen från Argentina inte minskade efter registreringen av import från och med den 25 maj 2018 och framåt. Augusti 2018 var i själva verket den månad som hade näst störst import från Argentina för hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(338)

Det är också viktigt att påpeka att importen från Argentina inte minskade efter registreringen av import från och med den 25 maj 2018 och framåt. Augusti 2018 var i själva verket den månad som hade näst störst import från Argentina för hela skadeundersökningsperioden.

4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (339) | Som anges i skäl 334 började importen till unionen från Argentina först mot slutet av undersökningsperioden, och ingen eller endast försumbar import registrerades under åren 2014–2016. Prisutvecklingen under den berörda perioden, för 2015 och undersökningsperioden, visas i tabell 11.

  Tabell 11


  Importpris | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod | Januari–augusti 2018. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser från Argentina (euro per ton) | — | 633 | — | 636 | 613 |
| Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen. |

(339)

Som anges i skäl 334 började importen till unionen från Argentina först mot slutet av undersökningsperioden, och ingen eller endast försumbar import registrerades under åren 2014–2016. Prisutvecklingen under den berörda perioden, för 2015 och undersökningsperioden, visas i tabell 11.

Tabell 11

Tabell 11

Importpris

Importpris

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Januari–augusti 2018.

Importpriser från Argentina (euro per ton)

—

633

—

636

613

Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen.

Källa:

| (340) | Under perioden efter undersökningsperioden minskade det viktade genomsnittliga priset för import av biodiesel från Argentina för de volymer som beskrivs i skäl 335 till 613 euro per ton. Efter undersökningsperioden minskade alltså det genomsnittliga priset på importen med 3,6 % jämfört med importpriset under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(340)

Under perioden efter undersökningsperioden minskade det viktade genomsnittliga priset för import av biodiesel från Argentina för de volymer som beskrivs i skäl 335 till 613 euro per ton. Efter undersökningsperioden minskade alltså det genomsnittliga priset på importen med 3,6 % jämfört med importpriset under undersökningsperioden.

| (341) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  — | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och |
| --- | --- | --- |

(341)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

—

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik och

| — | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de argentinska tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

—

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de argentinska tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (342) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet korrigerades ett skrivfel i valutaomräkningen av cif-värdena till euro för T6-gruppen, vilket ledde till att cif-värdet i euro minskade för T6-gruppen. |
| --- | --- |

(342)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet korrigerades ett skrivfel i valutaomräkningen av cif-värdena till euro för T6-gruppen, vilket ledde till att cif-värdet i euro minskade för T6-gruppen.

| (343) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet tog kommissionen emot kommentarer från de argentinska myndigheterna, CARBIO och den icke-närstående importören Gunvor i fråga om de justeringar som gjorts av cif-priset på importen från de argentinska tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(343)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet tog kommissionen emot kommentarer från de argentinska myndigheterna, CARBIO och den icke-närstående importören Gunvor i fråga om de justeringar som gjorts av cif-priset på importen från de argentinska tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden.

| (344) | De argentinska myndigheterna, CARBIO och den icke-närstående importören Gunvor hävdade att exportpriset på biodiesel från Argentina borde höjas med en vanlig tull på 6,5 %. Dessutom hävdade CARBIO och den icke-närstående importören Gunvor att exportpriset på biodiesel från Argentina även borde höjas med antidumpningsåtgärder som varierade mellan 6,5 % och 8,1 % under perioden september 2017 till december 2017, dvs. för de fyra månader under undersökningsperioden då importen från Argentina inleddes. |
| --- | --- |

(344)

De argentinska myndigheterna, CARBIO och den icke-närstående importören Gunvor hävdade att exportpriset på biodiesel från Argentina borde höjas med en vanlig tull på 6,5 %. Dessutom hävdade CARBIO och den icke-närstående importören Gunvor att exportpriset på biodiesel från Argentina även borde höjas med antidumpningsåtgärder som varierade mellan 6,5 % och 8,1 % under perioden september 2017 till december 2017, dvs. för de fyra månader under undersökningsperioden då importen från Argentina inleddes.

| (345) | Efter det slutgiltiga utlämnandet ansåg GOA att den beräkning av prisunderskridandet som kommissionen genomfört borde inkludera antidumpningstullarna. CABRIO ansåg också att antidumpningstullarna skulle inbegripas i ett tidigare skede i förfarandet och upprepade det efter det slutgiltiga utlämnandet. De exporterande tillverkarna kommenterade också detta och ansåg att antidumpningstullarna borde inkluderas. |
| --- | --- |

(345)

Efter det slutgiltiga utlämnandet ansåg GOA att den beräkning av prisunderskridandet som kommissionen genomfört borde inkludera antidumpningstullarna. CABRIO ansåg också att antidumpningstullarna skulle inbegripas i ett tidigare skede i förfarandet och upprepade det efter det slutgiltiga utlämnandet. De exporterande tillverkarna kommenterade också detta och ansåg att antidumpningstullarna borde inkluderas.

| (346) | Kommissionen godtog argumentet om att vanlig tull borde läggas till cif-priset och har ändrat sina beräkningar i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(346)

Kommissionen godtog argumentet om att vanlig tull borde läggas till cif-priset och har ändrat sina beräkningar i enlighet med detta.

| (347) | Kommissionen avvisade kravet på att antidumpningstull skulle läggas till cif-priset, eftersom den ansåg att detta krav var obefogat. I detta fall ansåg kommissionen att det är lämpligare att analysera beteendet hos de exporterande tillverkarna utan antidumpningstull, eftersom kommissionen i sin analys av risk för skada måste undersöka importprisernas kommande effekter på unionsindustrin, i enlighet med artikel 8.8 d i grundförordningen. Dessutom avslutades de åtgärder som införde antidumpningstullarna den 18 oktober 2018 (115). Antidumpningstullen kommer alltså inte längre att påverka importpriserna i framtiden och den antidumpningstull som redan har tagits ut kommer att behöva betalas tillbaka eller skrivas av med retroaktiv verkan. |
| --- | --- |

(347)

Kommissionen avvisade kravet på att antidumpningstull skulle läggas till cif-priset, eftersom den ansåg att detta krav var obefogat. I detta fall ansåg kommissionen att det är lämpligare att analysera beteendet hos de exporterande tillverkarna utan antidumpningstull, eftersom kommissionen i sin analys av risk för skada måste undersöka importprisernas kommande effekter på unionsindustrin, i enlighet med artikel 8.8 d i grundförordningen. Dessutom avslutades de åtgärder som införde antidumpningstullarna den 18 oktober 2018 (115). Antidumpningstullen kommer alltså inte längre att påverka importpriserna i framtiden och den antidumpningstull som redan har tagits ut kommer att behöva betalas tillbaka eller skrivas av med retroaktiv verkan.

115

| (348) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet lämnade CARBIO en kommentar om att kommissionen hävdar att eftersom endast en icke-närstående importör var samarbetsvillig under den nuvarande undersökningen borde de importkostnader som användes i 2013 års antidumpningsundersökning också användas i detta fall. CARBIO hävdade också att kommissionen inte hade förklarat varför den avvisade de importkostnader som hade lämnats in av den berörda icke-närstående importören. Gunvor hävdade också att de uppgifter om faktiska importkostnader som man lämnat in borde användas. CARBIO upprepade detta påstående i synpunkterna efter det slutgiltiga utlämnandet. |
| --- | --- |

(348)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet lämnade CARBIO en kommentar om att kommissionen hävdar att eftersom endast en icke-närstående importör var samarbetsvillig under den nuvarande undersökningen borde de importkostnader som användes i 2013 års antidumpningsundersökning också användas i detta fall. CARBIO hävdade också att kommissionen inte hade förklarat varför den avvisade de importkostnader som hade lämnats in av den berörda icke-närstående importören. Gunvor hävdade också att de uppgifter om faktiska importkostnader som man lämnat in borde användas. CARBIO upprepade detta påstående i synpunkterna efter det slutgiltiga utlämnandet.

| (349) | Kommissionen bekräftade att för den metod som förklaras i skäl 341 var den hänvisning som användes för att lägga till importkostnaderna de importkostnader som användes i undersökningen som resulterade i de antidumpningstullar som infördes genom förordning (EU) nr 1194/2013 (116). Anledningen till att dessa kostnader användes var att den enda icke-närstående importör som var samarbetsvillig under den nuvarande undersökningen begärde att dess uppgifter skulle hållas konfidentiella. De importkostnader som användes i den tidigare undersökningen innehöll dessutom separerade kategorier för importkostnader och kvantifieringen av dem. Denna information fanns inte tillgänglig från den samarbetsvilliga icke-närstående importören i den nuvarande undersökningen. Ingen berörd part lade fram bevis som visade några relevanta skillnader mellan importkostnaderna för den berörda produkten som användes 2013 och importkostnaderna under undersökningsperioden. Dessutom uttrycktes importkostnaderna i euro år 2013. Eftersom den argentinska peson reducerades 8 gånger mot euron sedan 2012 och inflationen i euroområdet sedan 2013 var mycket låg (omkring 5 % totalt under de senaste 6 åren) ansåg kommissionen det olämpligt att använda de importkostnader som angavs i den föregående undersökningen. |
| --- | --- |

(349)

Kommissionen bekräftade att för den metod som förklaras i skäl 341 var den hänvisning som användes för att lägga till importkostnaderna de importkostnader som användes i undersökningen som resulterade i de antidumpningstullar som infördes genom förordning (EU) nr 1194/2013 (116). Anledningen till att dessa kostnader användes var att den enda icke-närstående importör som var samarbetsvillig under den nuvarande undersökningen begärde att dess uppgifter skulle hållas konfidentiella. De importkostnader som användes i den tidigare undersökningen innehöll dessutom separerade kategorier för importkostnader och kvantifieringen av dem. Denna information fanns inte tillgänglig från den samarbetsvilliga icke-närstående importören i den nuvarande undersökningen. Ingen berörd part lade fram bevis som visade några relevanta skillnader mellan importkostnaderna för den berörda produkten som användes 2013 och importkostnaderna under undersökningsperioden. Dessutom uttrycktes importkostnaderna i euro år 2013. Eftersom den argentinska peson reducerades 8 gånger mot euron sedan 2012 och inflationen i euroområdet sedan 2013 var mycket låg (omkring 5 % totalt under de senaste 6 åren) ansåg kommissionen det olämpligt att använda de importkostnader som angavs i den föregående undersökningen.

116

| (350) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet korrigerade kommissionen ett skrivfel angående beräkningen av cif-värdet för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(350)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet korrigerade kommissionen ett skrivfel angående beräkningen av cif-värdet för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (351) | Som en följd av detta gjorde kommissionen prisjämförelser för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter. |
| --- | --- |

(351)

Som en följd av detta gjorde kommissionen prisjämförelser för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter.

| (352) | Jämförelsen per produkttyp skedde på grundval av filtrerbarhetstemperaturen oavsett vilken råvara som användes. Ett annat kriterium som kommissionen beaktade var huruvida en produkt var föremål för ”dubbelräkning” i flertalet medlemsstater. Dubbelräkning låter raffinaderiet beräkna innehållet i en viss typ av biodiesel i ett biobränsle som det tillverkar två gånger (t.ex. skulle ett 3-procentigt innehåll av dubbelräknad biodiesel betraktas som likvärdigt med ett 6-procentigt innehåll). För Tyskland, som har ett annat sätt att beräkna minskningen av koldioxidutsläpp, tog kommissionen även hänsyn till de speciella förhållandena på den tyska marknaden. |
| --- | --- |

(352)

Jämförelsen per produkttyp skedde på grundval av filtrerbarhetstemperaturen oavsett vilken råvara som användes. Ett annat kriterium som kommissionen beaktade var huruvida en produkt var föremål för ”dubbelräkning” i flertalet medlemsstater. Dubbelräkning låter raffinaderiet beräkna innehållet i en viss typ av biodiesel i ett biobränsle som det tillverkar två gånger (t.ex. skulle ett 3-procentigt innehåll av dubbelräknad biodiesel betraktas som likvärdigt med ett 6-procentigt innehåll). För Tyskland, som har ett annat sätt att beräkna minskningen av koldioxidutsläpp, tog kommissionen även hänsyn till de speciella förhållandena på den tyska marknaden.

| (353) | Kommissionen konstaterade att slutkunden som köper biodiesel i de flesta fall inte är medveten om eller intresserad av vilken råvara som använts vid tillverkningen, utan ställer krav på en produkt som uppfyller en viss maximal nivå när det gäller filtrerbarhetstemperatur. Denna nivå varierar beroende på säsong och klimatförhållanden. Under sommarmånaderna och i varmare regioner accepterar kunderna högre filtrerbarhetstemperaturer, medan de kräver lägre filtrerbarhetstemperaturer under vintermånaderna och i kallare regioner. |
| --- | --- |

(353)

Kommissionen konstaterade att slutkunden som köper biodiesel i de flesta fall inte är medveten om eller intresserad av vilken råvara som använts vid tillverkningen, utan ställer krav på en produkt som uppfyller en viss maximal nivå när det gäller filtrerbarhetstemperatur. Denna nivå varierar beroende på säsong och klimatförhållanden. Under sommarmånaderna och i varmare regioner accepterar kunderna högre filtrerbarhetstemperaturer, medan de kräver lägre filtrerbarhetstemperaturer under vintermånaderna och i kallare regioner.

| (354) | Kommissionen redovisade resultatet av jämförelsen som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den visade en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal för importen från exportörerna i urvalet för det berörda landet på unionsmarknaden på mellan 9,5 % och 15,2 %. |
| --- | --- |

(354)

Kommissionen redovisade resultatet av jämförelsen som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den visade en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal för importen från exportörerna i urvalet för det berörda landet på unionsmarknaden på mellan 9,5 % och 15,2 %.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (355) | I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av inverkan av den subventionerade importen på unionsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer som kan påverka unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(355)

I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av inverkan av den subventionerade importen på unionsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer som kan påverka unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.

| (356) | Som anges i skäl 19 användes ett stickprov för att fastställa risken för skada och den negativa inverkan på försäljningsprisernas nivå, de sålda kvantiteterna, marknadsandelen och vinsterna hos unionsindustrin. |
| --- | --- |

(356)

Som anges i skäl 19 användes ett stickprov för att fastställa risken för skada och den negativa inverkan på försäljningsprisernas nivå, de sålda kvantiteterna, marknadsandelen och vinsterna hos unionsindustrin.

| (357) | Vid fastställandet av skadan skilde kommissionen på makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som unionstillverkarna i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret och på grundval av uppgifterna från EBB. |
| --- | --- |

(357)

Vid fastställandet av skadan skilde kommissionen på makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som unionstillverkarna i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret och på grundval av uppgifterna från EBB.

| (358) | Kommissionen kontrollerade metoden som använts för insamlingen av uppgifterna från EBB och att uppgifterna underbyggdes av lämplig dokumentation och lämpliga undersökningsförfaranden. |
| --- | --- |

(358)

Kommissionen kontrollerade metoden som använts för insamlingen av uppgifterna från EBB och att uppgifterna underbyggdes av lämplig dokumentation och lämpliga undersökningsförfaranden.

| (359) | Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(359)

Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (360) | De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, storleken på subventionerna och återhämtning från tidigare subventioner eller dumpning. |
| --- | --- |

(360)

De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, storleken på subventionerna och återhämtning från tidigare subventioner eller dumpning.

| (361) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(361)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

| (362) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet skickade kommissionen två kompletterande uppsättningar frågor om perioden efter undersökningsperioden. En uppsättning frågor skickades till de tre företagen i urvalet och en annan skickades till EBB. Kommissionen granskade svaren från alla berörda parter. Kommissionen använde den inkomna informationen i sina slutsatser om perioden efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(362)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet skickade kommissionen två kompletterande uppsättningar frågor om perioden efter undersökningsperioden. En uppsättning frågor skickades till de tre företagen i urvalet och en annan skickades till EBB. Kommissionen granskade svaren från alla berörda parter. Kommissionen använde den inkomna informationen i sina slutsatser om perioden efter undersökningsperioden.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (363) | Den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Importpris | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (i ton) | 15 074 688 | 16 009 878 | 16 561 814 | 16 594 853 |
| Index | 100 | 106 | 110 | 110 |
| Kapacitetsutnyttjande | 75 % | 74 % | 72 % | 79 % |
| Index | 100 | 98 | 96 | 105 |
| Källa: EBB. |

(363)

Den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Importpris

Importpris

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Produktionskapacitet (i ton)

15 074 688

16 009 878

16 561 814

16 594 853

Index

Index

100

100

106

106

110

110

110

110

Kapacitetsutnyttjande

75 %

74 %

72 %

79 %

Index

Index

100

100

98

98

96

96

105

105

Källa: EBB.

Källa:

| (364) | Produktionskapaciteten ökade stadigt med 10 % under hela skadeundersökningsperioden för att ta hänsyn till den växande efterfrågan. |
| --- | --- |

(364)

Produktionskapaciteten ökade stadigt med 10 % under hela skadeundersökningsperioden för att ta hänsyn till den växande efterfrågan.

| (365) | På samma sätt som för uppgifterna om tillverkning sammanställer EBB kapacitetsuppgifterna utifrån uppgifter från sina medlemmar, däribland nationella sammanslutningar, och för icke medlemmar sammanställs kapacitetsuppgifterna utifrån andra offentligt tillgängliga källor. |
| --- | --- |

(365)

På samma sätt som för uppgifterna om tillverkning sammanställer EBB kapacitetsuppgifterna utifrån uppgifter från sina medlemmar, däribland nationella sammanslutningar, och för icke medlemmar sammanställs kapacitetsuppgifterna utifrån andra offentligt tillgängliga källor.

| (366) | I uppgifterna om produktionskapacitet ingår inte en stor kapacitetsandel som betraktas som ledig. EBB förklarade att ett antal biodieselanläggningar inte varit i drift under flera år och bör betraktas som långsiktigt tagna ur produktion. Dessa anläggningar, som formellt sett finns installerade, skulle bara kunna återstarta sin tillverkning efter investeringar i tekniska anpassningar och efter en betydande tidsperiod. |
| --- | --- |

(366)

I uppgifterna om produktionskapacitet ingår inte en stor kapacitetsandel som betraktas som ledig. EBB förklarade att ett antal biodieselanläggningar inte varit i drift under flera år och bör betraktas som långsiktigt tagna ur produktion. Dessa anläggningar, som formellt sett finns installerade, skulle bara kunna återstarta sin tillverkning efter investeringar i tekniska anpassningar och efter en betydande tidsperiod.

| (367) | Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande ökade med 5 % (eller fyra procentenheter) från 75 % till 79 % under skadeundersökningsperioden. Industrin nådde sitt högsta kapacitetsutnyttjande under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(367)

Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande ökade med 5 % (eller fyra procentenheter) från 75 % till 79 % under skadeundersökningsperioden. Industrin nådde sitt högsta kapacitetsutnyttjande under undersökningsperioden.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (368) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Försäljningsvolym (ton) och marknadsandel | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton) | 11 363 729 | 11 305 117 | 10 920 665 | 13 004 462 |
| Index | 100 | 99 | 96 | 114 |
| Marknadsandel | 95,4 % | 95,9 % | 95,5 % | 91,6 % |
| Källa: EBB, import- och exportstatistik. |

(368)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Försäljningsvolym (ton) och marknadsandel

Försäljningsvolym (ton) och marknadsandel

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

11 363 729

11 305 117

10 920 665

13 004 462

Index

Index

100

100

99

99

96

96

114

114

Marknadsandel

95,4 %

95,9 %

95,5 %

91,6 %

Källa: EBB, import- och exportstatistik.

Källa:

| (369) | Unionsindustrins försäljning minskade med 4 % mellan 2014 och 2016, och ökade sedan under undersökningsperioden med 18 procentenheter, dvs. till 14 % mer än 2014. |
| --- | --- |

(369)

Unionsindustrins försäljning minskade med 4 % mellan 2014 och 2016, och ökade sedan under undersökningsperioden med 18 procentenheter, dvs. till 14 % mer än 2014.

| (370) | De faktorer som påverkar försäljningen är desamma som de som driver förbrukningen, och som beskrivs i skälen 324–328. Importen påverkade inte försäljningen i någon större utsträckning under 2014–2016, vilket var anledningen till att både försäljning och marknadsandel låg på en stabil nivå. |
| --- | --- |

(370)

De faktorer som påverkar försäljningen är desamma som de som driver förbrukningen, och som beskrivs i skälen 324–328. Importen påverkade inte försäljningen i någon större utsträckning under 2014–2016, vilket var anledningen till att både försäljning och marknadsandel låg på en stabil nivå.

| (371) | Det var minskningen av tullarna på importen från Argentina som förändrade marknadsläget. Trots att importen inleddes först mot slutet av året har unionsindustrin tappat 3,8 procentenheter i marknadsandel jämfört med 2014. Som förklaras i skäl 333 sammanfaller denna betydande minskning av marknadsandelen med importen av den berörda produkten till unionsmarknaden under de sista fyra månaderna av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(371)

Det var minskningen av tullarna på importen från Argentina som förändrade marknadsläget. Trots att importen inleddes först mot slutet av året har unionsindustrin tappat 3,8 procentenheter i marknadsandel jämfört med 2014. Som förklaras i skäl 333 sammanfaller denna betydande minskning av marknadsandelen med importen av den berörda produkten till unionsmarknaden under de sista fyra månaderna av undersökningsperioden.

| (372) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet lämnade CARBIO en kommentar om den marknadsandel för unionsindustrin som hade fastställts för åren 2015–2016 och påpekade att unionsindustrin förlorade marknadsandelar under den perioden trots att det inte förekom någon import från Argentina. |
| --- | --- |

(372)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet lämnade CARBIO en kommentar om den marknadsandel för unionsindustrin som hade fastställts för åren 2015–2016 och påpekade att unionsindustrin förlorade marknadsandelar under den perioden trots att det inte förekom någon import från Argentina.

| (373) | Kommissionen granskade de berörda uppgifterna och upptäckte ett fel i beräkningen av förbrukningen i unionen i informationsdokumentet, som ledde till felaktiga marknadsandelar för unionsindustrin. Detta fel har rättats till och tabellerna 7 och 13 innehåller de korrigerade siffrorna. |
| --- | --- |

(373)

Kommissionen granskade de berörda uppgifterna och upptäckte ett fel i beräkningen av förbrukningen i unionen i informationsdokumentet, som ledde till felaktiga marknadsandelar för unionsindustrin. Detta fel har rättats till och tabellerna 7 och 13 innehåller de korrigerade siffrorna.

| (374) | Korrigeringen innebär att unionens marknadsandel under åren 2015–2016 var stabil och endast minskade under undersökningsperioden på grund av ökade volymer i importen från Argentina. |
| --- | --- |

(374)

Korrigeringen innebär att unionens marknadsandel under åren 2015–2016 var stabil och endast minskade under undersökningsperioden på grund av ökade volymer i importen från Argentina.

4.4.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (375) | Unionens förbrukning ökade med 19 % under skadeundersökningsperioden, men unionsindustrins försäljning och tillverkning ökade endast med 14 % respektive 15 %. Unionsindustrin kunde alltså inte fullt ut dra fördel av tillväxten på marknaden under skadeundersökningsperioden, eftersom en betydande andel av denna tillväxt absorberades av ökande mängder subventionerad import från Argentina under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(375)

Unionens förbrukning ökade med 19 % under skadeundersökningsperioden, men unionsindustrins försäljning och tillverkning ökade endast med 14 % respektive 15 %. Unionsindustrin kunde alltså inte fullt ut dra fördel av tillväxten på marknaden under skadeundersökningsperioden, eftersom en betydande andel av denna tillväxt absorberades av ökande mängder subventionerad import från Argentina under undersökningsperioden.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (376) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Sysselsättning och produktivitet | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 406 | 2 763 | 2 762 | 2 733 |
| Index | 100 | 115 | 115 | 114 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 4 718 | 4 267 | 4 329 | 4 782 |
| Index | 100 | 90 | 92 | 101 |
| Källa: EBB. |

(376)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Tabell 14

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Antal anställda

2 406

2 763

2 762

2 733

Index

Index

100

100

115

115

115

115

114

114

Produktivitet (ton/anställd)

4 718

4 267

4 329

4 782

Index

Index

100

100

90

90

92

92

101

101

Källa: EBB.

Källa:

| (377) | Sysselsättningen i unionen utvecklades annorlunda än utvecklingen av tillverkning, försäljning och konsumtion. Den relativt sett stora ökningen av sysselsättningen ägde rum 2015, då den växte med 15 % på årsbasis. Sedan dess har den legat kvar på en stabil nivå, inklusive under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(377)

Sysselsättningen i unionen utvecklades annorlunda än utvecklingen av tillverkning, försäljning och konsumtion. Den relativt sett stora ökningen av sysselsättningen ägde rum 2015, då den växte med 15 % på årsbasis. Sedan dess har den legat kvar på en stabil nivå, inklusive under undersökningsperioden.

| (378) | Ökningen 2015 bör ses som en reaktion hos unionsindustrin på de förbättrade villkoren på biodieselmarknaden och på förväntningar om ytterligare förbättringar i framtiden. Samtidigt återspeglar den lilla minskningen av sysselsättningen under undersökningsperioden ännu inte någon reaktion på den ökade importen från Argentina. Unionsindustrin hade under undersökningsperioden ännu inte minskat sin kapacitet och sysselsättningen låg därför kvar på en stabil nivå. |
| --- | --- |

(378)

Ökningen 2015 bör ses som en reaktion hos unionsindustrin på de förbättrade villkoren på biodieselmarknaden och på förväntningar om ytterligare förbättringar i framtiden. Samtidigt återspeglar den lilla minskningen av sysselsättningen under undersökningsperioden ännu inte någon reaktion på den ökade importen från Argentina. Unionsindustrin hade under undersökningsperioden ännu inte minskat sin kapacitet och sysselsättningen låg därför kvar på en stabil nivå.

4.4.2.5   Storleken på de utjämningsbara subventionerna och återhämtning från tidigare subventionering eller dumpning

Storleken på de utjämningsbara subventionerna och återhämtning från tidigare subventionering eller dumpning

| (379) | Inverkan från den subventionerade importen från det berörda landet på unionsindustrin var betydande, med tanke på de stora importvolymerna och låga importpriserna. |
| --- | --- |

(379)

Inverkan från den subventionerade importen från det berörda landet på unionsindustrin var betydande, med tanke på de stora importvolymerna och låga importpriserna.

| (380) | Den 26 november 2013 införde unionen slutgiltiga antidumpningstullar på import av biodiesel från bl.a. Argentina. Tullarna baserades på nivån för undanröjande av skada, som låg på mellan 22 % och 25,7 %. |
| --- | --- |

(380)

Den 26 november 2013 införde unionen slutgiltiga antidumpningstullar på import av biodiesel från bl.a. Argentina. Tullarna baserades på nivån för undanröjande av skada, som låg på mellan 22 % och 25,7 %.

| (381) | Som anges i skäl 332 reducerades dessa antidumpningstullar i september 2017, och följaktligen började importen av biodiesel från Argentina öka i betydande omfattning. Som anges i skäl 330 nådde den uppskattade marknadsandelen för import av biodiesel från Argentina till unionen 2,8 % under undersökningsperioden. Marknadsandelen för biodieselimporten från Argentina till unionen för det sista kvartalet 2017 uppskattas till över 10 %. Importen av biodiesel från Argentina till unionen fortsatte att öka efter undersökningsperioden, och trots registreringen av importen låg den förväntade marknadsandelen för importen från Argentina till unionen kvar på över 10 % under första halvåret 2018. |
| --- | --- |

(381)

Som anges i skäl 332 reducerades dessa antidumpningstullar i september 2017, och följaktligen började importen av biodiesel från Argentina öka i betydande omfattning. Som anges i skäl 330 nådde den uppskattade marknadsandelen för import av biodiesel från Argentina till unionen 2,8 % under undersökningsperioden. Marknadsandelen för biodieselimporten från Argentina till unionen för det sista kvartalet 2017 uppskattas till över 10 %. Importen av biodiesel från Argentina till unionen fortsatte att öka efter undersökningsperioden, och trots registreringen av importen låg den förväntade marknadsandelen för importen från Argentina till unionen kvar på över 10 % under första halvåret 2018.

| (382) | Den importstatistik för perioden efter undersökningsperioden som det hänvisas till närmare i skäl 335 visar att importen fortsatte fram till augusti 2018 och ökade ytterligare trots importregistreringen per den 18 maj 2018. |
| --- | --- |

(382)

Den importstatistik för perioden efter undersökningsperioden som det hänvisas till närmare i skäl 335 visar att importen fortsatte fram till augusti 2018 och ökade ytterligare trots importregistreringen per den 18 maj 2018.

| (383) | Den avsevärda och snabba ökningen av importen av biodiesel från Argentina till unionen inleddes i början av september 2017 och importen fortsatte trots registreringen av import. Som en följd av att deras låga priser underskred unionsindustrins priser betydligt, förlorade unionsindustrin marknadsandelar och kunde inte helt dra nytta av marknadens tillväxt. |
| --- | --- |

(383)

Den avsevärda och snabba ökningen av importen av biodiesel från Argentina till unionen inleddes i början av september 2017 och importen fortsatte trots registreringen av import. Som en följd av att deras låga priser underskred unionsindustrins priser betydligt, förlorade unionsindustrin marknadsandelar och kunde inte helt dra nytta av marknadens tillväxt.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (384) | De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 15


  Försäljningspriser i unionen | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro per ton) | 817 | 715 | 765 | 832 |
| Index | 100 | 87 | 94 | 102 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 797 | 728 | 767 | 827 |
| Index | 100 | 91 | 96 | 104 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet. |

(384)

De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 15

Tabell 15

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro per ton)

817

715

765

832

Index

Index

100

100

87

87

94

94

102

102

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

797

728

767

827

Index

Index

100

100

91

91

96

96

104

104

Källa: Unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet.

Källa:

| (385) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder minskade betydligt under 2015, med 13 %. Priserna ökade sedan under 2016 och undersökningsperioden till en nivå på 2 % över nivån 2014. |
| --- | --- |

(385)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder minskade betydligt under 2015, med 13 %. Priserna ökade sedan under 2016 och undersökningsperioden till en nivå på 2 % över nivån 2014.

| (386) | Enhetskostnaden för tillverkningen hos de unionstillverkare som ingick i urvalet följde pristrenden och sjönk med 9 % under 2015. Enhetskostnaden ökade under 2016 och undersökningsperioden till en nivå som var 4 % högre än 2014. Detta följde prisutvecklingen för den huvudsakliga råvaran, rapsfrö, som ökade med 8 % mellan 2014 och undersökningsperioden (117). |
| --- | --- |

(386)

Enhetskostnaden för tillverkningen hos de unionstillverkare som ingick i urvalet följde pristrenden och sjönk med 9 % under 2015. Enhetskostnaden ökade under 2016 och undersökningsperioden till en nivå som var 4 % högre än 2014. Detta följde prisutvecklingen för den huvudsakliga råvaran, rapsfrö, som ökade med 8 % mellan 2014 och undersökningsperioden (117).

117

| (387) | Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet och den genomsnittliga kostnaden per enhet gäller unionstillverkarna i urvalet men är inte direkt jämförbara. Anledningen är att priserna endast rör försäljning till icke-närstående kunder i unionen medan kostnaderna avser produktionen totalt. |
| --- | --- |

(387)

Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet och den genomsnittliga kostnaden per enhet gäller unionstillverkarna i urvalet men är inte direkt jämförbara. Anledningen är att priserna endast rör försäljning till icke-närstående kunder i unionen medan kostnaderna avser produktionen totalt.

| (388) | Utvecklingen av priserna på biodiesel är kopplad till utvecklingen av marknadspriserna för råvaran, som antingen är jordbruksprodukten eller oljan. Råvarukostnaden utgör den viktigaste kostnadsfaktorn och är i hög grad avgörande för tillverkningskostnaden och följaktligen för försäljningspriset. |
| --- | --- |

(388)

Utvecklingen av priserna på biodiesel är kopplad till utvecklingen av marknadspriserna för råvaran, som antingen är jordbruksprodukten eller oljan. Råvarukostnaden utgör den viktigaste kostnadsfaktorn och är i hög grad avgörande för tillverkningskostnaden och följaktligen för försäljningspriset.

| (389) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet tog kommissionen emot kommentarer från de argentinska myndigheterna om de vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder. GOA konstaterade att detta pris sjönk betydligt under 2015, med 13 % och att kommissionen inte hade gjort någon analys för att särskilja andra orsaker till möjlig skada, trots att det var obestridligt att den argentinska importen under 2015 endast motsvarade en marknadsandel på 0,5 %. |
| --- | --- |

(389)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet tog kommissionen emot kommentarer från de argentinska myndigheterna om de vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder. GOA konstaterade att detta pris sjönk betydligt under 2015, med 13 % och att kommissionen inte hade gjort någon analys för att särskilja andra orsaker till möjlig skada, trots att det var obestridligt att den argentinska importen under 2015 endast motsvarade en marknadsandel på 0,5 %.

| (390) | Kommissionen noterade, som förklaras i skäl 388, att prisutvecklingen för biodiesel är kopplad till råvarornas marknadspriser. Det internationella priset på rapsolja minskade faktiskt med 14,5 % mellan 2014 och 2015 (118). Det motsvarar den minskning på 13 % i de vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet för unionstillverkarna i urvalet enligt de argentinska myndigheterna och bekräftar samtidigt påståendet om att råvarukostnaderna styr försäljningspriset på marknaden. |
| --- | --- |

(390)

Kommissionen noterade, som förklaras i skäl 388, att prisutvecklingen för biodiesel är kopplad till råvarornas marknadspriser. Det internationella priset på rapsolja minskade faktiskt med 14,5 % mellan 2014 och 2015 (118). Det motsvarar den minskning på 13 % i de vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet för unionstillverkarna i urvalet enligt de argentinska myndigheterna och bekräftar samtidigt påståendet om att råvarukostnaderna styr försäljningspriset på marknaden.

118

4.4.3.2   Arbetskraftskostnad

Arbetskraftskostnad

| (391) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 16


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 66 530 | 71 573 | 65 237 | 65 874 |
| Index | 100 | 108 | 98 | 99 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet. |

(391)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 16

Tabell 16

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

66 530

71 573

65 237

65 874

Index

Index

100

100

108

108

98

98

99

99

Källa: Unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet.

Källa:

| (392) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden låg på en stabil nivå med undantag för 2015, då den var högre än övriga år. Detta var det år då unionsindustrin inledde en betydande ökning av sysselsättningen. Som framgår av tabellen låg de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna kvar på en mycket snarlik, stabil nivå under de följande perioderna, 2016 och undersökningsperioden, då den stabila ökningen av sysselsättningen ägde rum över hela året. |
| --- | --- |

(392)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden låg på en stabil nivå med undantag för 2015, då den var högre än övriga år. Detta var det år då unionsindustrin inledde en betydande ökning av sysselsättningen. Som framgår av tabellen låg de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna kvar på en mycket snarlik, stabil nivå under de följande perioderna, 2016 och undersökningsperioden, då den stabila ökningen av sysselsättningen ägde rum över hela året.

4.4.3.3   Lagerhållning

Lagerhållning

| (393) | Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 17


  Lagerhållning | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 117 074 | 85 725 | 92 291 | 87 864 |
| Index | 100 | 73 | 79 | 75 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet. |

(393)

Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 17

Tabell 17

Lagerhållning

Lagerhållning

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Utgående lager (i ton)

117 074

85 725

92 291

87 864

Index

Index

100

100

73

73

79

79

75

75

Källa: Unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet.

Källa:

| (394) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet var högst 2014. De sjönk med 27 % mellan 2014 och 2015 och har legat på en jämförbar nivå sedan dess. Lagernivåerna följde dock inte den ökade tillverkningen och försäljningen under undersökningsperioden. Eftersom den undersökta produkten säljs i bulk kan en enda leverans omfatta en betydande volym på mer än 10 000 ton. En enda leverans kan därför ha stor inverkan på lagernivån beroende på den exakta tidpunkten för transaktionen. Lagernivåerna är därför en mindre meningsfull indikator för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(394)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet var högst 2014. De sjönk med 27 % mellan 2014 och 2015 och har legat på en jämförbar nivå sedan dess. Lagernivåerna följde dock inte den ökade tillverkningen och försäljningen under undersökningsperioden. Eftersom den undersökta produkten säljs i bulk kan en enda leverans omfatta en betydande volym på mer än 10 000 ton. En enda leverans kan därför ha stor inverkan på lagernivån beroende på den exakta tidpunkten för transaktionen. Lagernivåerna är därför en mindre meningsfull indikator för unionsindustrin.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (395) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 18


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | 5,0 % | – 0,1 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Index | 100 | – 3 | 18 | 16 |
| Kassaflöde (i euro) | 95 181 923 | 23 004 159 | 26 458 832 | 35 102 719 |
| Index | 100 | 24 | 28 | 37 |
| Investeringar (i euro) | 8 970 184 | 19 697 707 | 8 039 845 | 38 946 892 |
| Index | 100 | 220 | 90 | 434 |
| Räntabilitet | 78 % | – 3 % | 18 % | 16 % |
| Index | 100 | – 4 | 23 | 21 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet. |

(395)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 18

Tabell 18

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

5,0 %

– 0,1 %

0,9 %

0,8 %

Index

Index

100

100

– 3

– 3

18

18

16

16

Kassaflöde (i euro)

95 181 923

23 004 159

26 458 832

35 102 719

Index

Index

100

100

24

24

28

28

37

37

Investeringar (i euro)

8 970 184

19 697 707

8 039 845

38 946 892

Index

Index

100

100

220

220

90

90

434

434

Räntabilitet

78 %

– 3 %

18 %

16 %

Index

Index

100

100

– 4

– 4

23

23

21

21

Källa: Unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet.

Källa:

| (396) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de tre unionstillverkarna i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten baseras på kostnaden för sålda varor. |
| --- | --- |

(396)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de tre unionstillverkarna i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten baseras på kostnaden för sålda varor.

| (397) | Lönsamheten låg under hela skadeundersökningsperioden på en låg nivå. Det var bara 2014 som den nådde upp till 5 %, medan ingen vinst gjordes under 2015 och lönsamheten inte översteg 1 % under 2016 och undersökningsperioden. Den högre lönsamheten under 2014 berodde främst på att en av unionstillverkarna i urvalet hade finansiella intäkter av engångskaraktär. Utan dessa poster skulle unionsindustrins lönsamhet 2014 vara jämförbar med de andra åren under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(397)

Lönsamheten låg under hela skadeundersökningsperioden på en låg nivå. Det var bara 2014 som den nådde upp till 5 %, medan ingen vinst gjordes under 2015 och lönsamheten inte översteg 1 % under 2016 och undersökningsperioden. Den högre lönsamheten under 2014 berodde främst på att en av unionstillverkarna i urvalet hade finansiella intäkter av engångskaraktär. Utan dessa poster skulle unionsindustrins lönsamhet 2014 vara jämförbar med de andra åren under skadeundersökningsperioden.

| (398) | Unionsindustrins lönsamhet minskade ytterligare under perioden efter undersökningsperioden och vändes till en förlust på 1,7 % för första halvåret 2018. |
| --- | --- |

(398)

Unionsindustrins lönsamhet minskade ytterligare under perioden efter undersökningsperioden och vändes till en förlust på 1,7 % för första halvåret 2018.

| (399) | Trots låga lönsamhetsnivåer genererade unionsindustrin ett positivt kassaflöde från rörelsen under hela skadeundersökningsperioden. Den kunde egenfinansiera sin verksamhet. Men även i fråga om kassaflöde genererade unionsindustrin den högsta nivån 2014 och överskred inte 37 % av den nivån under något av de följande åren. |
| --- | --- |

(399)

Trots låga lönsamhetsnivåer genererade unionsindustrin ett positivt kassaflöde från rörelsen under hela skadeundersökningsperioden. Den kunde egenfinansiera sin verksamhet. Men även i fråga om kassaflöde genererade unionsindustrin den högsta nivån 2014 och överskred inte 37 % av den nivån under något av de följande åren.

| (400) | Unionsindustrin fortsatte att göra investeringar under hela skadeundersökningsperioden och uppnådde den högsta investeringsnivån under undersökningsperioden. Det plötsliga inflödet av subventionerad import från Argentina mot slutet av undersökningsperioden har därför inte hunnit påverka unionsindustrins investeringsnivå negativt. |
| --- | --- |

(400)

Unionsindustrin fortsatte att göra investeringar under hela skadeundersökningsperioden och uppnådde den högsta investeringsnivån under undersökningsperioden. Det plötsliga inflödet av subventionerad import från Argentina mot slutet av undersökningsperioden har därför inte hunnit påverka unionsindustrins investeringsnivå negativt.

| (401) | Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten minskade betydligt, med 79 %, under skadeundersökningsperioden, vilket i stort sett återspeglade lönsamhetsutvecklingen. |
| --- | --- |

(401)

Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten minskade betydligt, med 79 %, under skadeundersökningsperioden, vilket i stort sett återspeglade lönsamhetsutvecklingen.

| (402) | Unionsindustrins ekonomiska resultat vad gäller vinster under undersökningsperioden gjorde att den fick sämre kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(402)

Unionsindustrins ekonomiska resultat vad gäller vinster under undersökningsperioden gjorde att den fick sämre kapitalanskaffningsförmåga.

| (403) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna att unionsindustrins dåliga lönsamhet under hela perioden mellan 2014 och undersökningsperioden inte kan ha orsakats av importen från Argentina, som återupptogs först i september 2017. Även den icke-närstående importören Gunvor kommenterade detta efter utlämnandet av informationsdokumentet och hävdade att unionsindustrin inte har lidit någon väsentlig skada. |
| --- | --- |

(403)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna att unionsindustrins dåliga lönsamhet under hela perioden mellan 2014 och undersökningsperioden inte kan ha orsakats av importen från Argentina, som återupptogs först i september 2017. Även den icke-närstående importören Gunvor kommenterade detta efter utlämnandet av informationsdokumentet och hävdade att unionsindustrin inte har lidit någon väsentlig skada.

| (404) | Efter det slutgiltiga utlämnandet av informationsdokumentet upprepade GOA och CARBIO sina kommentarer om unionsindustrins resultat, och hänvisade till ett antal resultatindikatorer som utvecklades i positiv riktning. GOA upprepade också sin slutsats att i frånvaro av import från Argentina påverkades inte unionsindustrins ekonomiska situation av import från Argentina. |
| --- | --- |

(404)

Efter det slutgiltiga utlämnandet av informationsdokumentet upprepade GOA och CARBIO sina kommentarer om unionsindustrins resultat, och hänvisade till ett antal resultatindikatorer som utvecklades i positiv riktning. GOA upprepade också sin slutsats att i frånvaro av import från Argentina påverkades inte unionsindustrins ekonomiska situation av import från Argentina.

| (405) | Kommissionen påpekade att utvecklingen, däribland för lönsamheten, visar att unionsindustrin inte verkar ha återhämtat sig fullt ut från inverkan av tidigare dumpning. Detta gäller den period mellan 2014 och undersökningsperioden som de argentinska myndigheterna angav i sin kommentar. Även om det stämmer att importen från Argentina återupptogs först i september 2017 måste det faktum att importen nådde en uppskattad marknadsandel på mer än 10 % under sista kvartalet 2017 ha ett samband med att unionsindustrin endast hade en lönsamhet på 0,8 % under undersökningsperioden (och gick med förlust efter det). Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(405)

Kommissionen påpekade att utvecklingen, däribland för lönsamheten, visar att unionsindustrin inte verkar ha återhämtat sig fullt ut från inverkan av tidigare dumpning. Detta gäller den period mellan 2014 och undersökningsperioden som de argentinska myndigheterna angav i sin kommentar. Även om det stämmer att importen från Argentina återupptogs först i september 2017 måste det faktum att importen nådde en uppskattad marknadsandel på mer än 10 % under sista kvartalet 2017 ha ett samband med att unionsindustrin endast hade en lönsamhet på 0,8 % under undersökningsperioden (och gick med förlust efter det). Påståendet avvisades därför.

4.5   Ekonomiska indikatorer efter undersökningsperioden

Ekonomiska indikatorer efter undersökningsperioden

| (406) | Kommissionen begärde och fick svar på kompletterande frågor till unionstillverkarna i urvalet. Uppgifterna för perioden efter undersökningsperioden, däribland de mikroekonomiska indikatorerna för undersökningsperioden presenterades som ett vägt genomsnitt för de tre unionstillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(406)

Kommissionen begärde och fick svar på kompletterande frågor till unionstillverkarna i urvalet. Uppgifterna för perioden efter undersökningsperioden, däribland de mikroekonomiska indikatorerna för undersökningsperioden presenterades som ett vägt genomsnitt för de tre unionstillverkarna i urvalet.

| (407) | När det gäller vissa makroekonomiska indikatorer, som kapacitet, kapacitetsutnyttjande, produktion och försäljning kunde uppgifterna för perioden efter undersökningsperioden endast analyseras för unionstillverkarna i urvalet, på grund av tidsbegränsningarna för undersökningen. Därför är siffrorna för undersökningsperioden inte direkt jämförbara med de siffror som anges i avsnitt 4.4.2. Siffrorna gör det dock möjligt att analysera utvecklingen i situationen för unionstillverkarna i urvalet efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(407)

När det gäller vissa makroekonomiska indikatorer, som kapacitet, kapacitetsutnyttjande, produktion och försäljning kunde uppgifterna för perioden efter undersökningsperioden endast analyseras för unionstillverkarna i urvalet, på grund av tidsbegränsningarna för undersökningen. Därför är siffrorna för undersökningsperioden inte direkt jämförbara med de siffror som anges i avsnitt 4.4.2. Siffrorna gör det dock möjligt att analysera utvecklingen i situationen för unionstillverkarna i urvalet efter undersökningsperioden.

| (408) | Produktion, försäljning samt enhetskostnader och försäljningspriser per enhet utvecklades på följande sätt för unionstillverkarna i urvalet:

  Tabell 19


  Unionsindustrin efter undersökningsperioden | Undersökningsperioden | Januari–mars 2018 | April–juni 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd produktion (ton) | 2 614 770 | 602 303 | 585 734 |
| Index (per år) | 100 | 92 | 90 |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton) | 2 657 665 | 591 108 | 648 698 |
| Index (per år) | 100 | 89 | 98 |
| Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton) | 827 | 793 | 787 |
| Index | 100 | 96 | 95 |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton) | 832 | 765 | 773 |
| Index | 100 | 92 | 93 |
| Källa: Unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet. |

(408)

Produktion, försäljning samt enhetskostnader och försäljningspriser per enhet utvecklades på följande sätt för unionstillverkarna i urvalet:

Tabell 19

Tabell 19

Unionsindustrin efter undersökningsperioden

Unionsindustrin efter undersökningsperioden

Undersökningsperioden

Januari–mars 2018

April–juni 2018

Sammanlagd produktion (ton)

2 614 770

602 303

585 734

Index (per år)

Index (per år)

100

100

92

92

90

90

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

2 657 665

591 108

648 698

Index (per år)

Index (per år)

100

100

89

89

98

98

Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton)

827

793

787

Index

Index

100

100

96

96

95

95

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (euro/ton)

832

765

773

Index

Index

100

100

92

92

93

93

Källa: Unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet.

Källa:

| (409) | Utvecklingen under perioden efter undersökningsperioden presenteras i jämförelse med undersökningsperioden för det första och andra kvartalet 2018, med värden som har indexerats för undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(409)

Utvecklingen under perioden efter undersökningsperioden presenteras i jämförelse med undersökningsperioden för det första och andra kvartalet 2018, med värden som har indexerats för undersökningsperioden.

| (410) | Kapaciteten hos unionstillverkarna i urvalet under första halvåret 2018 var stabil, medan kapacitetsutnyttjandet minskade från 85 % till 76 %. |
| --- | --- |

(410)

Kapaciteten hos unionstillverkarna i urvalet under första halvåret 2018 var stabil, medan kapacitetsutnyttjandet minskade från 85 % till 76 %.

| (411) | Såväl produktion som försäljning minskade under första och andra kvartalet efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(411)

Såväl produktion som försäljning minskade under första och andra kvartalet efter undersökningsperioden.

| (412) | Såväl enhetskostnader som försäljningspriser per enhet sjönk under båda kvartalen efter undersökningsperioden. Produktionskostnaden per enhet minskade med 5 % medan det genomsnittliga försäljningspriset minskade med 7 %, vilket ledde till den lönsamhetsminskning som beskrivs i skäl 398. |
| --- | --- |

(412)

Såväl enhetskostnader som försäljningspriser per enhet sjönk under båda kvartalen efter undersökningsperioden. Produktionskostnaden per enhet minskade med 5 % medan det genomsnittliga försäljningspriset minskade med 7 %, vilket ledde till den lönsamhetsminskning som beskrivs i skäl 398.

4.6   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (413) | Bortsett från de försumbara importsiffrorna för 2015 förekom ingen import av biodiesel från Argentina till unionsmarknaden före september 2017. Även om importen inleddes först sent under undersökningsperioden nådde den en marknadsandel på 2,8 % under undersökningsperioden och ökade till en uppskattad marknadsandel på över 10 % under det sista kvartalet 2017, vilket även tycks gälla för det första halvåret 2018, trots registrering av importen. |
| --- | --- |

(413)

Bortsett från de försumbara importsiffrorna för 2015 förekom ingen import av biodiesel från Argentina till unionsmarknaden före september 2017. Även om importen inleddes först sent under undersökningsperioden nådde den en marknadsandel på 2,8 % under undersökningsperioden och ökade till en uppskattad marknadsandel på över 10 % under det sista kvartalet 2017, vilket även tycks gälla för det första halvåret 2018, trots registrering av importen.

| (414) | Under skadeundersökningsperioden uppvisade skadeindikatorerna en blandad bild. Unionsindustrins tillverkning och försäljning följde i stort sett efterfrågan på marknaden, var stabil mellan 2014 och 2016 och ökade under undersökningsperioden, utan att fullt ut kunna dra fördel av marknadstillväxten i slutet av skadeundersökningsperioden, som delvis absorberades av den import som är föremål för undersökningen. Investeringarna ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta var en positiv utveckling som visade att industrin började återhämta sig. Den ökning av sysselsättningen som inleddes 2015 kan också ses som ett tecken på att förhållandena för unionsindustrin började förbättras i avsaknad av subventionerad import från Argentina. |
| --- | --- |

(414)

Under skadeundersökningsperioden uppvisade skadeindikatorerna en blandad bild. Unionsindustrins tillverkning och försäljning följde i stort sett efterfrågan på marknaden, var stabil mellan 2014 och 2016 och ökade under undersökningsperioden, utan att fullt ut kunna dra fördel av marknadstillväxten i slutet av skadeundersökningsperioden, som delvis absorberades av den import som är föremål för undersökningen. Investeringarna ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta var en positiv utveckling som visade att industrin började återhämta sig. Den ökning av sysselsättningen som inleddes 2015 kan också ses som ett tecken på att förhållandena för unionsindustrin började förbättras i avsaknad av subventionerad import från Argentina.

| (415) | Under perioden efter undersökningsperioden visade de flesta ekonomiska indikatorer en tydlig fortsatt försämring i unionsindustrins ekonomiska situation. Detta gäller kapacitetsutnyttjande, produktion, försäljning och försäljningspriser per enhet, vilket beskrivs ovan. |
| --- | --- |

(415)

Under perioden efter undersökningsperioden visade de flesta ekonomiska indikatorer en tydlig fortsatt försämring i unionsindustrins ekonomiska situation. Detta gäller kapacitetsutnyttjande, produktion, försäljning och försäljningspriser per enhet, vilket beskrivs ovan.

| (416) | Unionsindustrins lönsamhet låg emellertid kvar på en låg nivå under merparten av skadeundersökningsperioden, och man lyckades inte förbättra produktiviteten per anställd. Detta visar att unionsindustrin inte lyckades nå en stabil lönsamhetsnivå i verksamheten under denna korta period. Läget försämrades ytterligare under första halvåret 2018, när unionsindustrin redovisade förluster. |
| --- | --- |

(416)

Unionsindustrins lönsamhet låg emellertid kvar på en låg nivå under merparten av skadeundersökningsperioden, och man lyckades inte förbättra produktiviteten per anställd. Detta visar att unionsindustrin inte lyckades nå en stabil lönsamhetsnivå i verksamheten under denna korta period. Läget försämrades ytterligare under första halvåret 2018, när unionsindustrin redovisade förluster.

| (417) | Kommissionen konstaterade att undersökningsperioden redan påverkades negativt av import från Argentina och att perioden efter undersökningsperioden visade att unionsindustrins situation försämrades ytterligare. Trots en ökad försäljning och tillverkning till följd av en ökande förbrukning under undersökningsperioden visade unionsindustrin inga tecken på en förbättrad ekonomisk situation. Under undersökningsperioden uppvisade unionsindustrin i själva verket så gott som ingen lönsamhet, med hänsyn till pressen från de låga priserna på den berörda importen. Den dåliga lönsamheten under undersökningsperioden vändes till förluster under det första halvåret 2018. De trender som diskuterades tidigare visar att unionsindustrin inte helt tycks ha återhämtat sig från effekterna av tidigare dumpning. Även om det inte går att fastställa slutgiltigt att det har förekommit väsentlig skada under undersökningsperioden kommer kommissionen att undersöka om det åtminstone finns en risk för väsentlig skada. |
| --- | --- |

(417)

Kommissionen konstaterade att undersökningsperioden redan påverkades negativt av import från Argentina och att perioden efter undersökningsperioden visade att unionsindustrins situation försämrades ytterligare. Trots en ökad försäljning och tillverkning till följd av en ökande förbrukning under undersökningsperioden visade unionsindustrin inga tecken på en förbättrad ekonomisk situation. Under undersökningsperioden uppvisade unionsindustrin i själva verket så gott som ingen lönsamhet, med hänsyn till pressen från de låga priserna på den berörda importen. Den dåliga lönsamheten under undersökningsperioden vändes till förluster under det första halvåret 2018. De trender som diskuterades tidigare visar att unionsindustrin inte helt tycks ha återhämtat sig från effekterna av tidigare dumpning. Även om det inte går att fastställa slutgiltigt att det har förekommit väsentlig skada under undersökningsperioden kommer kommissionen att undersöka om det åtminstone finns en risk för väsentlig skada.

5.   RISK FÖR SKADA

RISK FÖR SKADA

5.1   Inledning

Inledning

| (418) | I enlighet med artikel 8.8 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från det berörda landet innebar en risk för väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(418)

I enlighet med artikel 8.8 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den subventionerade importen från det berörda landet innebar en risk för väsentlig skada för unionsindustrin.

| (419) | I analysen av risk för väsentlig skada för unionsindustrin tas, i enlighet med artikel 8.8 andra stycket i grundförordningen, hänsyn även till följande faktorer:






  — | De ifrågavarande subventionernas art och de kommersiella effekter som dessa kan komma att få. |
| --- | --- | --- |

(419)

I analysen av risk för väsentlig skada för unionsindustrin tas, i enlighet med artikel 8.8 andra stycket i grundförordningen, hänsyn även till följande faktorer:

—

De ifrågavarande subventionernas art och de kommersiella effekter som dessa kan komma att få.

| — | En betydande ökningstakt för subventionerad import till unionsmarknaden som talar för att en väsentligt ökad import är sannolik. |
| --- | --- |

—

En betydande ökningstakt för subventionerad import till unionsmarknaden som talar för att en väsentligt ökad import är sannolik.

| — | Huruvida det finns tillräcklig och fritt tillgänglig kapacitet hos exportören eller en nära förestående, väsentlig ökning av denna kapacitet som talar för en väsentligt ökad subventionerad export till unionen, med beaktande av förekomsten av andra exportmarknader som skulle kunna ta emot ytterligare export. |
| --- | --- |

—

Huruvida det finns tillräcklig och fritt tillgänglig kapacitet hos exportören eller en nära förestående, väsentlig ökning av denna kapacitet som talar för en väsentligt ökad subventionerad export till unionen, med beaktande av förekomsten av andra exportmarknader som skulle kunna ta emot ytterligare export.

| — | Om importen sker till priser som väsentligt skulle kunna sänka priserna eller hindra de prisökningar som annars skulle ha ägt rum och som sannolikt skulle öka efterfrågan på ytterligare import. |
| --- | --- |

—

Om importen sker till priser som väsentligt skulle kunna sänka priserna eller hindra de prisökningar som annars skulle ha ägt rum och som sannolikt skulle öka efterfrågan på ytterligare import.

| — | Lagerhållningen av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

—

Lagerhållningen av den undersökta produkten.

5.2   De ifrågavarande subventionernas art och de kommersiella effekter som dessa kan komma att få

De ifrågavarande subventionernas art och de kommersiella effekter som dessa kan komma att få

| (420) | I skäl 304 konstaterade kommissionen förekomsten av utjämningsbara subventioner i enlighet med grundförordningen. De konstaterade subventionerna visar att importen av den berörda produkten eventuellt gynnades av statligt stöd. Det betydande prisunderskridande som konstaterats under och efter undersökningsperioden väntas ge ännu mer negativ inverkan på den känsliga ekonomiska situation för unionsindustrin som redan observerats under undersökningsperioden. Som förklaras i skäl 158 säkerställde GOA:s åtgärder till stöd för den inhemska biodieselindustrin att export av biodiesel förblir mycket konkurrenskraftig, på grund av den låga anskaffningskostnaden för sojabönor (i motsats till unionstillverkare som påverkas av större fluktuationer i priset på rapsfrö). Det är följaktligen förutsebart att den subventionerade importen av den berörda produkten, på grund av arten av GOA:s stödåtgärder, skulle kunna fortsätta att inverka negativt på unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(420)

I skäl 304 konstaterade kommissionen förekomsten av utjämningsbara subventioner i enlighet med grundförordningen. De konstaterade subventionerna visar att importen av den berörda produkten eventuellt gynnades av statligt stöd. Det betydande prisunderskridande som konstaterats under och efter undersökningsperioden väntas ge ännu mer negativ inverkan på den känsliga ekonomiska situation för unionsindustrin som redan observerats under undersökningsperioden. Som förklaras i skäl 158 säkerställde GOA:s åtgärder till stöd för den inhemska biodieselindustrin att export av biodiesel förblir mycket konkurrenskraftig, på grund av den låga anskaffningskostnaden för sojabönor (i motsats till unionstillverkare som påverkas av större fluktuationer i priset på rapsfrö). Det är följaktligen förutsebart att den subventionerade importen av den berörda produkten, på grund av arten av GOA:s stödåtgärder, skulle kunna fortsätta att inverka negativt på unionsindustrins ekonomiska situation.

5.3   En betydande ökningstakt för subventionerad import till unionsmarknaden som talar för att en väsentligt ökad import är sannolik

En betydande ökningstakt för subventionerad import till unionsmarknaden som talar för att en väsentligt ökad import är sannolik

| (421) | Det finns ett tydligt orsakssamband mellan den plötsliga och betydande ökningen av import av biodiesel till unionsmarknaden från Argentina från september 2017 och den sänkning av antidumpningstullarna som gjordes från och med den månaden, vilket framgår av tabell 9. Detta visar att de argentinska exporterande tillverkarna har förmågan att snabbt reagera på de förändrade marknadsförhållandena. Uppgifterna om importen av biodiesel från Argentina efter undersökningsperioden bekräftar dessutom att de argentinska exporterande tillverkarna, trots registreringen av import, fortsätter att exportera ungefär samma kvantiteter till unionsmarknaden som under undersökningsperioden, så snart antidumpningstullarna sänktes eller avskaffades. |
| --- | --- |

(421)

Det finns ett tydligt orsakssamband mellan den plötsliga och betydande ökningen av import av biodiesel till unionsmarknaden från Argentina från september 2017 och den sänkning av antidumpningstullarna som gjordes från och med den månaden, vilket framgår av tabell 9. Detta visar att de argentinska exporterande tillverkarna har förmågan att snabbt reagera på de förändrade marknadsförhållandena. Uppgifterna om importen av biodiesel från Argentina efter undersökningsperioden bekräftar dessutom att de argentinska exporterande tillverkarna, trots registreringen av import, fortsätter att exportera ungefär samma kvantiteter till unionsmarknaden som under undersökningsperioden, så snart antidumpningstullarna sänktes eller avskaffades.

| (422) | Med tanke på hur attraktiv unionsmarknaden är för den argentinska exporten ansåg kommissionen därför att det faktum att volymen importerad biodiesel från Argentina har ökat kraftigt efter sänkningen av antidumpningstullarna i september 2017 tyder på att det är sannolikt att denna import kommer att fortsätta att öka. Analysen av importen under perioden januari–augusti 2018 som anges i skäl 463 bekräftar den ytterligare ökningen av import av biodiesel från Argentina. |
| --- | --- |

(422)

Med tanke på hur attraktiv unionsmarknaden är för den argentinska exporten ansåg kommissionen därför att det faktum att volymen importerad biodiesel från Argentina har ökat kraftigt efter sänkningen av antidumpningstullarna i september 2017 tyder på att det är sannolikt att denna import kommer att fortsätta att öka. Analysen av importen under perioden januari–augusti 2018 som anges i skäl 463 bekräftar den ytterligare ökningen av import av biodiesel från Argentina.

5.4   Tillräcklig och fritt tillgänglig kapacitet och förmågan hos tredjeländer att ta emot ytterligare export

Tillräcklig och fritt tillgänglig kapacitet och förmågan hos tredjeländer att ta emot ytterligare export

| (423) | Enligt OECD:s jordbruksstatistik (119) över världens förbrukning av biodiesel svarade Argentina 2017 för endast omkring 3,5 % av den totala förbrukningen. Som anges i skäl 202 exporterade Argentina under undersökningsperioden 57 % av sin produktion. |
| --- | --- |

(423)

Enligt OECD:s jordbruksstatistik (119) över världens förbrukning av biodiesel svarade Argentina 2017 för endast omkring 3,5 % av den totala förbrukningen. Som anges i skäl 202 exporterade Argentina under undersökningsperioden 57 % av sin produktion.

119

| (424) | Den låga argentinska förbrukningen jämfört med världsförbrukningen, och förbrukningen i unionen på omkring 40 % och i Förenta staterna på omkring 25 %, visar klart att Argentinas biodieselsektor är exportinriktad och beroende av dessa marknader (se även skäl 209). |
| --- | --- |

(424)

Den låga argentinska förbrukningen jämfört med världsförbrukningen, och förbrukningen i unionen på omkring 40 % och i Förenta staterna på omkring 25 %, visar klart att Argentinas biodieselsektor är exportinriktad och beroende av dessa marknader (se även skäl 209).

| (425) | Den lediga kapaciteten hos de argentinska biodieseltillverkarna under undersökningsperioden uppskattas till mer än 1,2 miljoner ton. Den beräkningen baseras på uppgifter från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, vilket motsvarar 84 % av all export till unionen, extrapolerat till den argentinska industrin som helhet. |
| --- | --- |

(425)

Den lediga kapaciteten hos de argentinska biodieseltillverkarna under undersökningsperioden uppskattas till mer än 1,2 miljoner ton. Den beräkningen baseras på uppgifter från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, vilket motsvarar 84 % av all export till unionen, extrapolerat till den argentinska industrin som helhet.

| (426) | Den lediga kapaciteten hos de argentinska biodieseltillverkarna låg på en likartad nivå under perioden efter undersökningsperioden enligt de uppgifter som EBB har lämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(426)

Den lediga kapaciteten hos de argentinska biodieseltillverkarna låg på en likartad nivå under perioden efter undersökningsperioden enligt de uppgifter som EBB har lämnat till kommissionen.

| (427) | Den 27 augusti 2017 införde Förenta staterna provisoriska utjämningstullar på import av biodiesel från Argentina på mellan 50 % och 60 %, och därefter den 9 november 2017 slutgiltiga tullar på mellan 71,45 % och 72,28 %. I oktober 2017 införde Förenta staterna provisoriska antidumpningstullar på mellan 54,36 % och 70,05 %. Den 3 januari 2018 bekräftade Förenta staterna dessa tullar i sitt slutgiltiga fastställande (120), med en liten ändring av tullsatserna till mellan 50,44 % och 86,41 %. |
| --- | --- |

(427)

Den 27 augusti 2017 införde Förenta staterna provisoriska utjämningstullar på import av biodiesel från Argentina på mellan 50 % och 60 %, och därefter den 9 november 2017 slutgiltiga tullar på mellan 71,45 % och 72,28 %. I oktober 2017 införde Förenta staterna provisoriska antidumpningstullar på mellan 54,36 % och 70,05 %. Den 3 januari 2018 bekräftade Förenta staterna dessa tullar i sitt slutgiltiga fastställande (120), med en liten ändring av tullsatserna till mellan 50,44 % och 86,41 %.

120

| (428) | Storleken på de tullar som införts i Förenta staterna, som innan dessa tullar infördes var den största exportmarknaden för Argentina, ger en stark indikation på att den biodieselexporten omedelbart lades om till unionsmarknaden. Omläggningen förstärktes av den nästan samtidiga minskningen av antidumpningstullar på argentinsk biodiesel i unionen. Utvecklingen visas i tabell 20:

  Tabell 20


  Exportvolym (ton) per månad












  Exportvolym från Argentina (i ton) | 2017–07 | 2017–08 | 2017–09 | 2017–10 | 2017–11 | 2017–12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Till Förenta staterna | 220 360 | 14 483 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Till EU-länder | 0 | 60 000 | 30 000 | 200 000 | 185 000 | 163 091 |
| Källa: Argentinsk exportstatistik. |

(428)

Storleken på de tullar som införts i Förenta staterna, som innan dessa tullar infördes var den största exportmarknaden för Argentina, ger en stark indikation på att den biodieselexporten omedelbart lades om till unionsmarknaden. Omläggningen förstärktes av den nästan samtidiga minskningen av antidumpningstullar på argentinsk biodiesel i unionen. Utvecklingen visas i tabell 20:

Tabell 20

Tabell 20

Exportvolym (ton) per månad

Exportvolym (ton) per månad

Exportvolym från Argentina (i ton)

2017–07

2017–08

2017–09

2017–10

2017–11

2017–12

Till Förenta staterna

220 360

14 483

0

0

0

0

Till EU-länder

0

60 000

30 000

200 000

185 000

163 091

Källa: Argentinsk exportstatistik.

Källa:

| (429) | Nivån på exporten från Argentina till unionen som anges i tabell 20 är inte likvärdig med den nivå på importen till unionen från Argentina som anges i tabell 9 i skäl 333. Skillnaden beror inte enbart på att olika uppgiftskällor har använts, utan framför allt på skillnader i tidpunkten för registrering av export- och importtransaktioner i statistiken. |
| --- | --- |

(429)

Nivån på exporten från Argentina till unionen som anges i tabell 20 är inte likvärdig med den nivå på importen till unionen från Argentina som anges i tabell 9 i skäl 333. Skillnaden beror inte enbart på att olika uppgiftskällor har använts, utan framför allt på skillnader i tidpunkten för registrering av export- och importtransaktioner i statistiken.

| (430) | Som anges i skäl 425 finns tillräcklig tillgänglig kapacitet i Argentina, som till och med ökar på grund av ett ändrat försäljningsmönster (nämligen undantagandet av den amerikanska marknaden). Detta talar för att det är sannolikt med en väsentligt ökad subventionerad export till unionen. Det finns inga andra kända exportmarknader som skulle kunna absorbera denna ytterligare export, eftersom Förenta staterna och EU tillsammans står för ungefär 2/3 av den globala förbrukningen av biodiesel. |
| --- | --- |

(430)

Som anges i skäl 425 finns tillräcklig tillgänglig kapacitet i Argentina, som till och med ökar på grund av ett ändrat försäljningsmönster (nämligen undantagandet av den amerikanska marknaden). Detta talar för att det är sannolikt med en väsentligt ökad subventionerad export till unionen. Det finns inga andra kända exportmarknader som skulle kunna absorbera denna ytterligare export, eftersom Förenta staterna och EU tillsammans står för ungefär 2/3 av den globala förbrukningen av biodiesel.

| (431) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet i fråga om exportmarknadens absorptionskapacitet för de argentinska exporterande tillverkarna bekräftade myndigheterna i Peru den 10 juli 2018 att de hade infört antidumpnings- och utjämningstullar på sammanlagt 137,4–399,8 US-dollar per ton. |
| --- | --- |

(431)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet i fråga om exportmarknadens absorptionskapacitet för de argentinska exporterande tillverkarna bekräftade myndigheterna i Peru den 10 juli 2018 att de hade infört antidumpnings- och utjämningstullar på sammanlagt 137,4–399,8 US-dollar per ton.

| (432) | Kommissionen konstaterade att det fanns tecken på att risken för en fortsatt omläggning av importen från Argentina kan orsaka skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(432)

Kommissionen konstaterade att det fanns tecken på att risken för en fortsatt omläggning av importen från Argentina kan orsaka skada för unionsindustrin.

5.5   Prisnivån för den subventionerade importen

Prisnivån för den subventionerade importen

| (433) | Den biodieselimport från Argentina som nådde unionsmarknaden under de sista fyra månaderna av undersökningsperioden importerades till betydligt lägre priser än dem som togs ut av unionsindustrin. Som förklaras i skäl 354 fastställde kommissionen för undersökningsperioden viktade genomsnittliga underskridandemarginaler på mellan 9, % och 15,2 %. Jämförelsen av priserna i importstatistiken med unionsindustrins försäljningspriser bekräftar denna skillnad. Priserna på biodiesel som importerats från Argentina minskade ytterligare under perioden efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(433)

Den biodieselimport från Argentina som nådde unionsmarknaden under de sista fyra månaderna av undersökningsperioden importerades till betydligt lägre priser än dem som togs ut av unionsindustrin. Som förklaras i skäl 354 fastställde kommissionen för undersökningsperioden viktade genomsnittliga underskridandemarginaler på mellan 9, % och 15,2 %. Jämförelsen av priserna i importstatistiken med unionsindustrins försäljningspriser bekräftar denna skillnad. Priserna på biodiesel som importerats från Argentina minskade ytterligare under perioden efter undersökningsperioden.

5.6   Lagerhållningens omfattning

Lagerhållningens omfattning

| (434) | Utvecklingen av lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet beskrivs närmare i skäl 394. Eftersom den undersökta produkten säljs i bulk är lagerhållningens omfattning inte lika meningsfull som indikator på risken för skada. |
| --- | --- |

(434)

Utvecklingen av lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet beskrivs närmare i skäl 394. Eftersom den undersökta produkten säljs i bulk är lagerhållningens omfattning inte lika meningsfull som indikator på risken för skada.

5.7   Slutsats

Slutsats

| (435) | Mot bakgrund av analysen av faktorer vad gäller hot om skada som förtecknas i skäl 419, drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrins känsliga ekonomiska situation sannolikt kommer att förvärras av omedelbart förestående och fortsatt massiv import av biodiesel från Argentina. Därför förelåg det åtminstone en risk för en tydligt förutsägbar och nära förestående skada för unionsindustrin i slutet av undersökningsperioden, vilket stöder slutsatsen om en risk för skada i enlighet med artikel 8.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(435)

Mot bakgrund av analysen av faktorer vad gäller hot om skada som förtecknas i skäl 419, drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrins känsliga ekonomiska situation sannolikt kommer att förvärras av omedelbart förestående och fortsatt massiv import av biodiesel från Argentina. Därför förelåg det åtminstone en risk för en tydligt förutsägbar och nära förestående skada för unionsindustrin i slutet av undersökningsperioden, vilket stöder slutsatsen om en risk för skada i enlighet med artikel 8.8 i grundförordningen.

| (436) | Efter det slutgiltiga utlämnandet ifrågasatte GOA kommissionens slutsats och hävdade att den ökade importen berodde på det faktum att importen från Argentina olagligen utestängdes från unionsmarknaden mellan 2012 och 2017. GOA tillade att kommissionen inte har bedömt bevisningen för att bekräfta att den ökade importen av biodiesel från Argentina kommer att fortsätta i framtiden. |
| --- | --- |

(436)

Efter det slutgiltiga utlämnandet ifrågasatte GOA kommissionens slutsats och hävdade att den ökade importen berodde på det faktum att importen från Argentina olagligen utestängdes från unionsmarknaden mellan 2012 och 2017. GOA tillade att kommissionen inte har bedömt bevisningen för att bekräfta att den ökade importen av biodiesel från Argentina kommer att fortsätta i framtiden.

| (437) | I skäl 428 gav kommissionen detaljerad information om den månatliga utvecklingen av importen av biodiesel från Argentina under undersökningsperioden. I skäl 463 gav kommissionen information om importen av biodiesel från Argentina under perioden januari–augusti 2018. Denna information visar att den import som började i september 2017 fortsatte, trots att den registrerades, efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(437)

I skäl 428 gav kommissionen detaljerad information om den månatliga utvecklingen av importen av biodiesel från Argentina under undersökningsperioden. I skäl 463 gav kommissionen information om importen av biodiesel från Argentina under perioden januari–augusti 2018. Denna information visar att den import som började i september 2017 fortsatte, trots att den registrerades, efter undersökningsperioden.

| (438) | Denna import, som kommissionen befann vara subventionerad, och de fortsatt massiva kvantiteter som importeras till unionen, utgjorde ett hot om förutsebar och omedelbart förestående skada för unionsindustrin i slutet av undersökningsperioden. Kommissionen ändrade därför inte sitt konstaterande om hot om skada enligt artikel 8.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(438)

Denna import, som kommissionen befann vara subventionerad, och de fortsatt massiva kvantiteter som importeras till unionen, utgjorde ett hot om förutsebar och omedelbart förestående skada för unionsindustrin i slutet av undersökningsperioden. Kommissionen ändrade därför inte sitt konstaterande om hot om skada enligt artikel 8.8 i grundförordningen.

| (439) | Efter det slutgiltiga utlämnandet kommenterade CARBIO, vad gäller analysen av de ekonomiska indikatorerna efter undersökningsperioden, att priserna på RME är säsongsbestämda, att under perioden augusti-oktober 2018 var RME-priserna rekordhöga, och att unionsindustrins försäljning under perioden efter undersökningsperioden ökade jämfört med 2016. |
| --- | --- |

(439)

Efter det slutgiltiga utlämnandet kommenterade CARBIO, vad gäller analysen av de ekonomiska indikatorerna efter undersökningsperioden, att priserna på RME är säsongsbestämda, att under perioden augusti-oktober 2018 var RME-priserna rekordhöga, och att unionsindustrins försäljning under perioden efter undersökningsperioden ökade jämfört med 2016.

| (440) | Kommissionen noterade dessa synpunkter. Detta varken motsäger eller ändrar kommissionens slutsats, särskilt vad gäller skada under undersökningsperioden, som anges i skäl 417. |
| --- | --- |

(440)

Kommissionen noterade dessa synpunkter. Detta varken motsäger eller ändrar kommissionens slutsats, särskilt vad gäller skada under undersökningsperioden, som anges i skäl 417.

6.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (441) | I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen analyserade kommissionen huruvida risken för väsentlig skada för unionsindustrin orsakades av befintlig subventionerad import från det berörda landet. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även om andra kända faktorer samtidigt kunde ha riskerat att vålla unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell risk för skada som vållats av andra faktorer än den subventionerade importen från Argentina inte tillskrevs den subventionerade importen. Dessa faktorer är import från tredjeländer och unionsindustrins exportresultat. |
| --- | --- |

(441)

I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen analyserade kommissionen huruvida risken för väsentlig skada för unionsindustrin orsakades av befintlig subventionerad import från det berörda landet. I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även om andra kända faktorer samtidigt kunde ha riskerat att vålla unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell risk för skada som vållats av andra faktorer än den subventionerade importen från Argentina inte tillskrevs den subventionerade importen. Dessa faktorer är import från tredjeländer och unionsindustrins exportresultat.

6.1   Verkningar av den subventionerade importen

Verkningar av den subventionerade importen

| (442) | Som anges i skäl 334 registrerades ingen eller endast försumbar import till unionen från Argentina under 2014–2016 liksom under de första månaderna av undersökningsperioden. Importen ökade emellertid betydligt under undersökningsperiodens sista månader. Som anges i skäl 381 var den uppskattade marknadsandelen för importen från Argentina under sista kvartalet 2017 över 10 % och förblev över 10 % under det första kvartalet 2018. Som visas i skäl 354 underskred den argentinska importen av biodiesel unionsindustrins priser med mellan 9,5 % till 15,2 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(442)

Som anges i skäl 334 registrerades ingen eller endast försumbar import till unionen från Argentina under 2014–2016 liksom under de första månaderna av undersökningsperioden. Importen ökade emellertid betydligt under undersökningsperiodens sista månader. Som anges i skäl 381 var den uppskattade marknadsandelen för importen från Argentina under sista kvartalet 2017 över 10 % och förblev över 10 % under det första kvartalet 2018. Som visas i skäl 354 underskred den argentinska importen av biodiesel unionsindustrins priser med mellan 9,5 % till 15,2 % under undersökningsperioden.

| (443) | Mot bakgrund av sammanträffandet mellan, å ena sidan den betydande och plötsliga ökningen av subventionerad import av biodiesel från Argentina till priser under unionsindustrins priser och, å andra sidan unionsindustrins uppskattade förlust av marknadsandelar under det sista kvartalet 2017 och det första kvartalet 2018, tillsammans med sin oförmåga att uppnå vinst, konstaterade kommissionen att den subventionerade importen hade en negativ inverkan på unionsindustrins situation. Den försumbara inhemska förbrukningen i Argentina, den stora lediga kapaciteten hos de argentinska biodieseltillverkarna och stängningen av den näst största exportmarknaden i Förenta staterna, har styrt överskottsproduktionen från Argentina till unionen, som står för 40 % av den globala förbrukningen. Unionen har därmed blivit ett av de attraktivaste målen för den argentinska subventionerade importen av biodiesel, till nackdel för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(443)

Mot bakgrund av sammanträffandet mellan, å ena sidan den betydande och plötsliga ökningen av subventionerad import av biodiesel från Argentina till priser under unionsindustrins priser och, å andra sidan unionsindustrins uppskattade förlust av marknadsandelar under det sista kvartalet 2017 och det första kvartalet 2018, tillsammans med sin oförmåga att uppnå vinst, konstaterade kommissionen att den subventionerade importen hade en negativ inverkan på unionsindustrins situation. Den försumbara inhemska förbrukningen i Argentina, den stora lediga kapaciteten hos de argentinska biodieseltillverkarna och stängningen av den näst största exportmarknaden i Förenta staterna, har styrt överskottsproduktionen från Argentina till unionen, som står för 40 % av den globala förbrukningen. Unionen har därmed blivit ett av de attraktivaste målen för den argentinska subventionerade importen av biodiesel, till nackdel för unionsindustrin.

| (444) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna att importen från Argentina inte utgör en betydande ökning av importen eller av marknadsandelarna. Den icke-närstående importören Gunvor noterade i detta avseende att importen återgår till sitt historiska genomsnitt. |
| --- | --- |

(444)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade de argentinska myndigheterna att importen från Argentina inte utgör en betydande ökning av importen eller av marknadsandelarna. Den icke-närstående importören Gunvor noterade i detta avseende att importen återgår till sitt historiska genomsnitt.

| (445) | Att en uppskattad marknadsandel på mer än 10 % uppnåddes sista kvartalet 2017 jämfört med en marknadsandel på 0 % under de första åtta månaderna av 2017 kunde enligt kommissionen betraktas som en betydande ökning. |
| --- | --- |

(445)

Att en uppskattad marknadsandel på mer än 10 % uppnåddes sista kvartalet 2017 jämfört med en marknadsandel på 0 % under de första åtta månaderna av 2017 kunde enligt kommissionen betraktas som en betydande ökning.

| (446) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet uppgav CARBIO dessutom att kommissionen när det gällde analysen av risk för skada måste ange sannolikheten för en väsentligt ökad import och att en ökning av importen som enbart beror på återgången till påstått normala handels- och konkurrensförhållanden till följd av att omotiverade antidumpningstullar hade avskaffats, inte visar att det är sannolikt att importen kommer att fortsätta att öka kraftigt. |
| --- | --- |

(446)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet uppgav CARBIO dessutom att kommissionen när det gällde analysen av risk för skada måste ange sannolikheten för en väsentligt ökad import och att en ökning av importen som enbart beror på återgången till påstått normala handels- och konkurrensförhållanden till följd av att omotiverade antidumpningstullar hade avskaffats, inte visar att det är sannolikt att importen kommer att fortsätta att öka kraftigt.

| (447) | Som förklaras i skälen 335–338 fortsatte importen av biodiesel från Argentina under 2018 och uppnådde en uppskattad nivå på 11,5 %. Dessutom skedde ingen minskning av importen från Argentina efter registreringen av import från och med den 25 maj 2018 och framåt. I kombination med reservkapaciteten hos de argentinska tillverkarna av biodiesel som beskrivs i skäl 425 och unionsmarknadens attraktivitet, anger detta sannolikheten för att importen kommer att öka avsevärt i framtiden. Kommissionen anser att denna ökning av importen med ursprung i Argentina avspeglar orättvisa handelsvillkor (i motsats till normala handelsvillkor utan de tidigare antidumpningsåtgärderna) eftersom det konstaterats att det förekommer subventioner. |
| --- | --- |

(447)

Som förklaras i skälen 335–338 fortsatte importen av biodiesel från Argentina under 2018 och uppnådde en uppskattad nivå på 11,5 %. Dessutom skedde ingen minskning av importen från Argentina efter registreringen av import från och med den 25 maj 2018 och framåt. I kombination med reservkapaciteten hos de argentinska tillverkarna av biodiesel som beskrivs i skäl 425 och unionsmarknadens attraktivitet, anger detta sannolikheten för att importen kommer att öka avsevärt i framtiden. Kommissionen anser att denna ökning av importen med ursprung i Argentina avspeglar orättvisa handelsvillkor (i motsats till normala handelsvillkor utan de tidigare antidumpningsåtgärderna) eftersom det konstaterats att det förekommer subventioner.

| (448) | Kommissionen ansåg därför att den subventionerade importen av argentinsk biodiesel vållar en risk för väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(448)

Kommissionen ansåg därför att den subventionerade importen av argentinsk biodiesel vållar en risk för väsentlig skada för unionsindustrin.

6.2   Andra kända faktorer

Andra kända faktorer

| (449) | Kommissionen undersökte också om andra kända faktorer, enskilt eller sammantaget, kan försvaga det orsakssamband som fastställts mellan den subventionerade importen och den risk för skada som konstaterats föreligga. |
| --- | --- |

(449)

Kommissionen undersökte också om andra kända faktorer, enskilt eller sammantaget, kan försvaga det orsakssamband som fastställts mellan den subventionerade importen och den risk för skada som konstaterats föreligga.

| (450) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att unionsindustrin inte hade lyckats återhämta sig under skadeundersökningsperioden, vilket också är den period då det inte skedde någon import från Argentina. CARBIO hävdade också att detta är ett bevis på att det finns andra faktorer som påverkar unionsindustrins resultat. |
| --- | --- |

(450)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att unionsindustrin inte hade lyckats återhämta sig under skadeundersökningsperioden, vilket också är den period då det inte skedde någon import från Argentina. CARBIO hävdade också att detta är ett bevis på att det finns andra faktorer som påverkar unionsindustrins resultat.

| (451) | Kommissionen konstaterar i skäl 416 att unionsindustrins lönsamhet var fortsatt låg under större delen av skadeundersökningsperioden, och den lyckades inte uppnå en jämn och lönsam verksamhet. Som förklaras i skäl 405 noterade kommissionen dock att unionsindustrin inte helt verkar ha återhämtat sig från tidigare dumpning som konstaterades i den föregående undersökningen. Det faktum att unionstillverkarna dessutom använder rapsfrö som insatsvara (i motsats till de argentinska exporterande tillverkarna som använder sojabönor) förklarar inte prisskillnaden mellan unionens biodiesel och biodiesel från Argentina. Om de exporterande tillverkarna skulle köpa sojabönorna till icke snedvridna priser skulle deras priser vara mycket lika unionspriserna. Som förklaras närmare nedan har undersökningen således inte fastställt några faktorer som skulle ha försvagat orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den risk för skada som konstaterats. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(451)

Kommissionen konstaterar i skäl 416 att unionsindustrins lönsamhet var fortsatt låg under större delen av skadeundersökningsperioden, och den lyckades inte uppnå en jämn och lönsam verksamhet. Som förklaras i skäl 405 noterade kommissionen dock att unionsindustrin inte helt verkar ha återhämtat sig från tidigare dumpning som konstaterades i den föregående undersökningen. Det faktum att unionstillverkarna dessutom använder rapsfrö som insatsvara (i motsats till de argentinska exporterande tillverkarna som använder sojabönor) förklarar inte prisskillnaden mellan unionens biodiesel och biodiesel från Argentina. Om de exporterande tillverkarna skulle köpa sojabönorna till icke snedvridna priser skulle deras priser vara mycket lika unionspriserna. Som förklaras närmare nedan har undersökningen således inte fastställt några faktorer som skulle ha försvagat orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den risk för skada som konstaterats. Påståendet avvisades därför.

6.3   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (452) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 21


  Import från tredjeländer











  Land | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | Volym (i ton) | 5 395 | 1 160 | 38 497 | 217 313 |
| Index | 100 | 22 | 714 | 4 028 |
| Marknadsandel | 0,0 % | 0,0 % | 0,3 % | 1,6 % |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 941 | 826 | 763 | 812 |
| Malaysia | Volym (i ton) | 340 240 | 349 571 | 273 427 | 378 395 |
| Index | 100 | 103 | 80 | 111 |
| Marknadsandel | 2,9 % | 2,9 % | 2,3 % | 2,7 % |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 883 | 880 | 975 | 1 007 |
| Alla länder utom Argentina, Kina och Malaysia | Volym (i ton) | 197 787 | 104 765 | 202 879 | 207 953 |
| Index | 100 | 53 | 103 | 105 |
| Marknadsandel | 1,7 % | 0,9 % | 1,7 % | 1,5 % |
| Genomsnittspris (euro/ton) | 820 | 791 | 762 | 891 |
| Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen. |

(452)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 21

Tabell 21

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Folkrepubliken Kina

Volym (i ton)

5 395

1 160

38 497

217 313

Index

Index

100

100

22

22

714

714

4 028

4 028

Marknadsandel

0,0 %

0,0 %

0,3 %

1,6 %

Genomsnittspris (euro/ton)

941

826

763

812

Malaysia

Volym (i ton)

340 240

349 571

273 427

378 395

Index

Index

100

100

103

103

80

80

111

111

Marknadsandel

2,9 %

2,9 %

2,3 %

2,7 %

Genomsnittspris (euro/ton)

883

880

975

1 007

Alla länder utom Argentina, Kina och Malaysia

Volym (i ton)

197 787

104 765

202 879

207 953

Index

Index

100

100

53

53

103

103

105

105

Marknadsandel

1,7 %

0,9 %

1,7 %

1,5 %

Genomsnittspris (euro/ton)

820

791

762

891

Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen.

Källa:

| (453) | Utöver importen från Argentina har endast importen från två andra länder, Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Malaysia, överskridit en marknadsandel på 1 % under något år, |
| --- | --- |

(453)

Utöver importen från Argentina har endast importen från två andra länder, Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Malaysia, överskridit en marknadsandel på 1 % under något år,

Kina

| (454) | Den enda betydande importen från Folkrepubliken Kina skedde under undersökningsperioden och nådde en marknadsandel på 1,6 %. |
| --- | --- |

(454)

Den enda betydande importen från Folkrepubliken Kina skedde under undersökningsperioden och nådde en marknadsandel på 1,6 %.

| (455) | Importen från Malaysia låg på en stabil nivå under hela skadeundersökningsperioden med en marknadsandel på 2,3–2,9 %. |
| --- | --- |

(455)

Importen från Malaysia låg på en stabil nivå under hela skadeundersökningsperioden med en marknadsandel på 2,3–2,9 %.

| (456) | Importen från andra tredjeländer än Argentina, Folkrepubliken Kina och Malaysia översteg aldrig en sammanlagd marknadsandel på 1,7 %. Ingen av dessa länder kunde därför ha någon större inverkan på unionsindustrins marknadsandel, i synnerhet inte med tanke på den stabila volymnivån för denna import. |
| --- | --- |

(456)

Importen från andra tredjeländer än Argentina, Folkrepubliken Kina och Malaysia översteg aldrig en sammanlagd marknadsandel på 1,7 %. Ingen av dessa länder kunde därför ha någon större inverkan på unionsindustrins marknadsandel, i synnerhet inte med tanke på den stabila volymnivån för denna import.

| (457) | Genomsnittspriset på biodiesel importerad från Folkrepubliken Kina låg under undersökningsperioden på 812 euro per ton. Det var den enda tidpunkt då denna import förekom i betydande mängder. När det gäller Malaysia låg det genomsnittliga importpriset på 883 euro per ton 2014 och ökade till över 1 000 euro per ton under undersökningsperioden. Samtidigt ökade volymerna med endast 11 % under den berörda perioden, vilket är mindre än ökningen i efterfrågan, vilket ledde till förlorade marknadsandelar. |
| --- | --- |

(457)

Genomsnittspriset på biodiesel importerad från Folkrepubliken Kina låg under undersökningsperioden på 812 euro per ton. Det var den enda tidpunkt då denna import förekom i betydande mängder. När det gäller Malaysia låg det genomsnittliga importpriset på 883 euro per ton 2014 och ökade till över 1 000 euro per ton under undersökningsperioden. Samtidigt ökade volymerna med endast 11 % under den berörda perioden, vilket är mindre än ökningen i efterfrågan, vilket ledde till förlorade marknadsandelar.

| (458) | I detta avseende var priset på importen från Argentina 636 euro per ton under undersökningsperioden, vilket är betydligt lägre än från alla andra marknadsaktörer. I statistiken finns inga exakta uppgifter om skillnader i egenskaperna hos den biodiesel som importerades till unionen. Prisskillnader härrör från olika filtrerbarhetstemperaturer och beror på huruvida importerad biodiesel kan bli föremål för dubbelräkning eller inte. |
| --- | --- |

(458)

I detta avseende var priset på importen från Argentina 636 euro per ton under undersökningsperioden, vilket är betydligt lägre än från alla andra marknadsaktörer. I statistiken finns inga exakta uppgifter om skillnader i egenskaperna hos den biodiesel som importerades till unionen. Prisskillnader härrör från olika filtrerbarhetstemperaturer och beror på huruvida importerad biodiesel kan bli föremål för dubbelräkning eller inte.

| (459) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade GOA det inte fanns något orsakssammanband mellan import från Argentina och de skador som unionsindustrin lidit, utan berodde på andra faktorer, nämligen import från andra länder. |
| --- | --- |

(459)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade GOA det inte fanns något orsakssammanband mellan import från Argentina och de skador som unionsindustrin lidit, utan berodde på andra faktorer, nämligen import från andra länder.

| (460) | Efter det slutgiltiga utlämnandet upprepade GOA sitt påstående att kommissionen underlåtit att undersöka inverkan av alla möjliga faktorer utöver importen av biodiesel från Argentina som skulle ha kunnat åsamka unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(460)

Efter det slutgiltiga utlämnandet upprepade GOA sitt påstående att kommissionen underlåtit att undersöka inverkan av alla möjliga faktorer utöver importen av biodiesel från Argentina som skulle ha kunnat åsamka unionsindustrin skada.

| (461) | Efter det slutgiltiga utlämnandet upprepade CARBIO sitt påstående att hotet om skada inte kom från import från Argentina. |
| --- | --- |

(461)

Efter det slutgiltiga utlämnandet upprepade CARBIO sitt påstående att hotet om skada inte kom från import från Argentina.

| (462) | Kommissionen lämnade detaljerad information om import från andra länder ovan. De två andra länder med betydande import under undersökningsperioden var Malaysia och Kina, som hade en marknadsandel på 2,7 % respektive 1,6 % i unionen. Dessa marknadsandelar är betydligt lägre än den marknadsandel som konstaterats för det sista kvartalet 2017 för import från Argentina, som var större än 10 %. Dessutom var det genomsnittliga priset på import från Malaysia och Kina 1 007 respektive 812 euro per ton. Dessa priser, jämfört med 636 euro per ton för biodiesel importerad från Argentina under undersökningsperioden, visar att importen från Malaysia och Kina, både i volym och i värde, inte minskade orsakssammanbandet mellan den subventionerade importen och det konstaterade hotet om skada. |
| --- | --- |

(462)

Kommissionen lämnade detaljerad information om import från andra länder ovan. De två andra länder med betydande import under undersökningsperioden var Malaysia och Kina, som hade en marknadsandel på 2,7 % respektive 1,6 % i unionen. Dessa marknadsandelar är betydligt lägre än den marknadsandel som konstaterats för det sista kvartalet 2017 för import från Argentina, som var större än 10 %. Dessutom var det genomsnittliga priset på import från Malaysia och Kina 1 007 respektive 812 euro per ton. Dessa priser, jämfört med 636 euro per ton för biodiesel importerad från Argentina under undersökningsperioden, visar att importen från Malaysia och Kina, både i volym och i värde, inte minskade orsakssammanbandet mellan den subventionerade importen och det konstaterade hotet om skada.

| (463) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet kommenterade CARBIO den ökande importen från Indonesien. Importen från andra tredjeländer under de första åtta månaderna 2018, jämfört med importen från Argentina under samma period som anges i skäl 335 var följande:

  Tabell 22


  Import från tredjeländer januari-augusti 2018 | Importvolym (ton) | Uppskattad marknadsandel | Genomsnittligt pris (i euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 1 092 024 | 11,5 % | 613 |
| Folkrepubliken Kina | 173 693 | 1,9 % | 686 |
| Indonesien | 467 769 | 5,0 % | 667 |
| Malaysia | 303 421 | 3,2 % | 732 |
| Alla länder utom Argentina, Kina och Malaysia | 150 159 | 1,6 % | 542 |
| Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen. |

(463)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet kommenterade CARBIO den ökande importen från Indonesien. Importen från andra tredjeländer under de första åtta månaderna 2018, jämfört med importen från Argentina under samma period som anges i skäl 335 var följande:

Tabell 22

Tabell 22

Import från tredjeländer januari-augusti 2018

Import från tredjeländer januari-augusti 2018

Importvolym (ton)

Uppskattad marknadsandel

Genomsnittligt pris (i euro)

Argentina

1 092 024

11,5 %

613

Folkrepubliken Kina

173 693

1,9 %

686

Indonesien

467 769

5,0 %

667

Malaysia

303 421

3,2 %

732

Alla länder utom Argentina, Kina och Malaysia

150 159

1,6 %

542

Källa: EU:s importstatistik baserad på Surveillance 2-databasen.

Källa:

| (464) | Som analyseras närmare i skälen 336–338 fortsatte importen från Argentina efter undersökningsperioden, trots att importen registrerades. Dess uppskattade marknadsandel, under förutsättning att förbrukningen var oförändrad på årsbasis för jämförbarhet, uppgår till 11,5 %. Importen från Kina låg kvar på en mycket likartad nivå och uppnådde en marknadsandel på 1,9 % jämfört med 1,6 % under undersökningsperioden. Det är signifikant att importen av biodiesel från Indonesien till unionen uppträdde på nytt och nådde en uppskattad marknadsandel på 5 % under perioden januari–augusti 2018. Samtidigt var denna import mindre än hälften så stor som den kvantitet som importerades från Argentina. Importen från Malaysia ökade något och nådde en uppskattad marknadsandel på 3,2 % jämfört med 2,7 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(464)

Som analyseras närmare i skälen 336–338 fortsatte importen från Argentina efter undersökningsperioden, trots att importen registrerades. Dess uppskattade marknadsandel, under förutsättning att förbrukningen var oförändrad på årsbasis för jämförbarhet, uppgår till 11,5 %. Importen från Kina låg kvar på en mycket likartad nivå och uppnådde en marknadsandel på 1,9 % jämfört med 1,6 % under undersökningsperioden. Det är signifikant att importen av biodiesel från Indonesien till unionen uppträdde på nytt och nådde en uppskattad marknadsandel på 5 % under perioden januari–augusti 2018. Samtidigt var denna import mindre än hälften så stor som den kvantitet som importerades från Argentina. Importen från Malaysia ökade något och nådde en uppskattad marknadsandel på 3,2 % jämfört med 2,7 % under undersökningsperioden.

| (465) | När det gäller genomsnittspriset per ton på import från tredjeländer är priset per ton biodiesel som importerats från Argentina fortfarande med god marginal det lägsta bland de fyra länderna med betydande import. Det genomsnittliga priset på import från Kina och Malaysia har också sjunkit under de första åtta månaderna av 2018. |
| --- | --- |

(465)

När det gäller genomsnittspriset per ton på import från tredjeländer är priset per ton biodiesel som importerats från Argentina fortfarande med god marginal det lägsta bland de fyra länderna med betydande import. Det genomsnittliga priset på import från Kina och Malaysia har också sjunkit under de första åtta månaderna av 2018.

| (466) | Därför drog kommissionen slutsatsen att exporten från tredjeländer visserligen kunde ha bidragit till bristen på återhämtning hos unionsindustrin, men att den inte hade försvagat orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den risk för skada som konstaterats. Kommissionen konstaterade att det är osannolikt att export från tredjeländer skulle vara den viktigaste orsaken till skada inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(466)

Därför drog kommissionen slutsatsen att exporten från tredjeländer visserligen kunde ha bidragit till bristen på återhämtning hos unionsindustrin, men att den inte hade försvagat orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den risk för skada som konstaterats. Kommissionen konstaterade att det är osannolikt att export från tredjeländer skulle vara den viktigaste orsaken till skada inom den närmaste framtiden.

6.4   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (467) | Ingen av unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet exporterade biodiesel under skadeundersökningsperioden. Exportstatistiken i tabell 23 baseras därför på en offentligt tillgänglig källa och anger uppgifter för hela unionsindustrin.

  Tabell 23


  Unionsindustrins exportresultat | 2014 | 2015 | 2016 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (i ton) | 98 552 | 111 884 | 190 633 | 217 146 |
| Index | 100 | 114 | 193 | 220 |
| Källa: Eurostats exportstatistik. |

(467)

Ingen av unionstillverkarna i urvalet för stickprovsförfarandet exporterade biodiesel under skadeundersökningsperioden. Exportstatistiken i tabell 23 baseras därför på en offentligt tillgänglig källa och anger uppgifter för hela unionsindustrin.

Tabell 23

Tabell 23

Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

2014

2015

2016

Undersökningsperiod

Exportvolym (i ton)

98 552

111 884

190 633

217 146

Index

Index

100

100

114

114

193

193

220

220

Källa: Eurostats exportstatistik.

Källa:

| (468) | Unionsindustrins biodieselexport låg på en begränsad nivå. Den överskred inte 3,5 % av dess sammanlagda försäljning på unionsmarknaden under något år under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins exportresultat kan inte ha varit en orsak till den uteblivna återhämtningen för den inhemska industrin och den känsliga ekonomiska situationen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(468)

Unionsindustrins biodieselexport låg på en begränsad nivå. Den överskred inte 3,5 % av dess sammanlagda försäljning på unionsmarknaden under något år under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins exportresultat kan inte ha varit en orsak till den uteblivna återhämtningen för den inhemska industrin och den känsliga ekonomiska situationen under undersökningsperioden.

| (469) | I sin inlaga hävdade CARBIO att den låga importnivån inte kunde vara orsaken till den skada som unionsindustrin lidit och upprepade sitt argument efter utlämnandet av informationsdokumentet. I detta sammanhang konstaterar kommissionen att även en ännu mindre import av den berörda produkten kan leda till att priserna på unionsmarknaden hålls nere. Importen från Argentina överskred med stor marginal tröskelvärdet för försumbar skada enligt artiklarna 10.9 och 14.4 i grundförordningen och överskred till och med 10 % under det sista kvartalet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(469)

I sin inlaga hävdade CARBIO att den låga importnivån inte kunde vara orsaken till den skada som unionsindustrin lidit och upprepade sitt argument efter utlämnandet av informationsdokumentet. I detta sammanhang konstaterar kommissionen att även en ännu mindre import av den berörda produkten kan leda till att priserna på unionsmarknaden hålls nere. Importen från Argentina överskred med stor marginal tröskelvärdet för försumbar skada enligt artiklarna 10.9 och 14.4 i grundförordningen och överskred till och med 10 % under det sista kvartalet av undersökningsperioden.

| (470) | CARBIO hävdade även att importen inte vållade någon skada, eftersom den beror på säsongsavvikelser, dieselpriser och råvarutillgång. Den information som kommissionen fick från samarbetsvilliga exporterande tillverkare, unionstillverkare och offentligt tillgängliga källor innehöll även uppgifter om säsongsavvikelser, dieselpriser och råvarutillgång. Det gjorde det möjligt för kommissionen att ta hänsyn till dessa faktorer i sin analys. |
| --- | --- |

(470)

CARBIO hävdade även att importen inte vållade någon skada, eftersom den beror på säsongsavvikelser, dieselpriser och råvarutillgång. Den information som kommissionen fick från samarbetsvilliga exporterande tillverkare, unionstillverkare och offentligt tillgängliga källor innehöll även uppgifter om säsongsavvikelser, dieselpriser och råvarutillgång. Det gjorde det möjligt för kommissionen att ta hänsyn till dessa faktorer i sin analys.

| (471) | Efter det slutgiltiga utlämnandet upprepade CARBIO att unionsindustrin inte står inför hot om väsentlig skada, och att det påstådda hotet om väsentlig skada inte orsakades av importen från Argentina. CARBIO hänvisar dessutom till resultaten i kommissionens förordning (EU) 2018/1570 (121) som anges i skäl 347 i vilken kommissionen konstaterar att det inte är möjligt att fastställa ett orsakssammanband mellan dumpad import från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(471)

Efter det slutgiltiga utlämnandet upprepade CARBIO att unionsindustrin inte står inför hot om väsentlig skada, och att det påstådda hotet om väsentlig skada inte orsakades av importen från Argentina. CARBIO hänvisar dessutom till resultaten i kommissionens förordning (EU) 2018/1570 (121) som anges i skäl 347 i vilken kommissionen konstaterar att det inte är möjligt att fastställa ett orsakssammanband mellan dumpad import från Argentina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

121

| (472) | Vad gäller hänvisningen till kommissionens förordning (EU) 2018/1570 noterade kommissionen att resultatet i den förordningen gällde väsentlig skada och inte hot om skada, och att den undersökningsperiod som bedömdes på nytt av kommissionen var 1 juli 2011–30 juni 2012, jämfört med undersökningsperioden januari–december 2017 i den förordningen. Med hänsyn till de olika tidsperioderna och de olika rättsliga standarderna, är resultaten i den förordningen inte relevanta för kommissionens slutsatser i denna undersökning. |
| --- | --- |

(472)

Vad gäller hänvisningen till kommissionens förordning (EU) 2018/1570 noterade kommissionen att resultatet i den förordningen gällde väsentlig skada och inte hot om skada, och att den undersökningsperiod som bedömdes på nytt av kommissionen var 1 juli 2011–30 juni 2012, jämfört med undersökningsperioden januari–december 2017 i den förordningen. Med hänsyn till de olika tidsperioderna och de olika rättsliga standarderna, är resultaten i den förordningen inte relevanta för kommissionens slutsatser i denna undersökning.

6.5   Minskning av unionsindustrins tillverkning

Minskning av unionsindustrins tillverkning

| (473) | Under analysen av importregistreringen noterade kommissionen också två företag som aviserade om minskad tillverkning av biodiesel i mars 2018, nämligen Saipol, den största europeiska tillverkaren av biodiesel, och ADM (122). |
| --- | --- |

(473)

Under analysen av importregistreringen noterade kommissionen också två företag som aviserade om minskad tillverkning av biodiesel i mars 2018, nämligen Saipol, den största europeiska tillverkaren av biodiesel, och ADM (122).

122

| (474) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet lämnade EBB kompletterande upplysningar om den negativa inverkan av ökande import från Argentina på sex företag i unionsindustrin. Uppgifterna om fem av företagen gällde en negativ inverkan på deras lönsamhet. För ett av de sex företagen kommer tillverkningen att minskas kraftigt till följd av den argentinska importen. Ett av de sex företagen angav också att den argentinska importen hade haft en betydande negativ inverkan på deras intäkter. Dessa företag står sammanlagt för mer än 10 % av tillverkningen och kapaciteten i unionen. |
| --- | --- |

(474)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet lämnade EBB kompletterande upplysningar om den negativa inverkan av ökande import från Argentina på sex företag i unionsindustrin. Uppgifterna om fem av företagen gällde en negativ inverkan på deras lönsamhet. För ett av de sex företagen kommer tillverkningen att minskas kraftigt till följd av den argentinska importen. Ett av de sex företagen angav också att den argentinska importen hade haft en betydande negativ inverkan på deras intäkter. Dessa företag står sammanlagt för mer än 10 % av tillverkningen och kapaciteten i unionen.

6.6   Slutsats

Slutsats

| (475) | Kommissionen fastställde att det föreligger ett orsakssamband mellan risken för skada för unionsindustrin och den subventionerade importen av biodiesel från Argentina. Det finns ett tidsmässigt sammanträffande mellan den kraftiga ökningen av i synnerhet subventionerad import till låga priser som underskrider unionsindustrins priser, och unionsindustrins försämrade resultat, särskilt från och med det sista kvartalet 2017. Unionsindustrin kunde inte ta vara på fördelarna med den ökade förbrukningen i unionen och tvingades begränsa sin produktionsökning, förlorade marknadsandelar och misslyckades med att uppnå lönsamhet. Denna negativa utveckling fortsatte under perioden efter undersökningsperioden. Unionsindustrin hade inget annat val än att följa den prisnivå som den subventionerade importen medförde för att dess marknadsandel inte skulle minska ytterligare. Detta ledde till en förlustbringande situation som sannolikt kommer att förvärras ytterligare. |
| --- | --- |

(475)

Kommissionen fastställde att det föreligger ett orsakssamband mellan risken för skada för unionsindustrin och den subventionerade importen av biodiesel från Argentina. Det finns ett tidsmässigt sammanträffande mellan den kraftiga ökningen av i synnerhet subventionerad import till låga priser som underskrider unionsindustrins priser, och unionsindustrins försämrade resultat, särskilt från och med det sista kvartalet 2017. Unionsindustrin kunde inte ta vara på fördelarna med den ökade förbrukningen i unionen och tvingades begränsa sin produktionsökning, förlorade marknadsandelar och misslyckades med att uppnå lönsamhet. Denna negativa utveckling fortsatte under perioden efter undersökningsperioden. Unionsindustrin hade inget annat val än att följa den prisnivå som den subventionerade importen medförde för att dess marknadsandel inte skulle minska ytterligare. Detta ledde till en förlustbringande situation som sannolikt kommer att förvärras ytterligare.

| (476) | Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den subventionerade importens skadevållande verkan. |
| --- | --- |

(476)

Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den subventionerade importens skadevållande verkan.

| (477) | De andra faktorer som fastställts, som export från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och en minskad kapacitet hos unionsindustrin försvagade inte detta orsakssamband. |
| --- | --- |

(477)

De andra faktorer som fastställts, som export från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat och en minskad kapacitet hos unionsindustrin försvagade inte detta orsakssamband.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (478) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga. Kommissionen baserar fastställandet av unionens intresse på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och konsumenternas. |
| --- | --- |

(478)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga. Kommissionen baserar fastställandet av unionens intresse på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och konsumenternas.

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (479) | Biodiesel är ett viktigt inslag i arbetet för att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra energiförsörjningen i unionen. |
| --- | --- |

(479)

Biodiesel är ett viktigt inslag i arbetet för att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra energiförsörjningen i unionen.

| (480) | Unionsindustrin använder sig i huvudsak av råvaror som produceras av unionens jordbrukssektor. Föregående produktionsled inom oljeproduktionen i jordbrukssektorn är i stor utsträckning beroende av biodieselindustrin. Importen av biodiesel från Argentina påverkar därför inte bara biodieselindustrin utan även jordbrukssektorn i unionen. |
| --- | --- |

(480)

Unionsindustrin använder sig i huvudsak av råvaror som produceras av unionens jordbrukssektor. Föregående produktionsled inom oljeproduktionen i jordbrukssektorn är i stor utsträckning beroende av biodieselindustrin. Importen av biodiesel från Argentina påverkar därför inte bara biodieselindustrin utan även jordbrukssektorn i unionen.

| (481) | Efter det slutgiltiga utlämnandet av informationsdokumentet lämnade EBB ytterligare bevis på skada som unionsindustrin lidit, till exempel negativ inverkan på dess lönsamhet och en avsevärd minskning av produktionen (se skälen 362 och 474). |
| --- | --- |

(481)

Efter det slutgiltiga utlämnandet av informationsdokumentet lämnade EBB ytterligare bevis på skada som unionsindustrin lidit, till exempel negativ inverkan på dess lönsamhet och en avsevärd minskning av produktionen (se skälen 362 och 474).

| (482) | Kommissionen konstaterade att unionsindustrin befinner sig i en utsatt situation, eftersom den inte helt har återhämtat sig från tidigare dumpning. Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att införa utjämningsåtgärder. |
| --- | --- |

(482)

Kommissionen konstaterade att unionsindustrin befinner sig i en utsatt situation, eftersom den inte helt har återhämtat sig från tidigare dumpning. Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att införa utjämningsåtgärder.

7.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (483) | Som anges i skäl 30 var det endast en icke-närstående importör, Gunvor International BV, som svarade på det frågeformulär som kommissionen skickade ut. I sitt svar uppger importören att den motsätter sig införande av åtgärder och hävdar att situationen för unionsindustrin orsakas av ineffektiva produktionssystem och ineffektiv ledning. |
| --- | --- |

(483)

Som anges i skäl 30 var det endast en icke-närstående importör, Gunvor International BV, som svarade på det frågeformulär som kommissionen skickade ut. I sitt svar uppger importören att den motsätter sig införande av åtgärder och hävdar att situationen för unionsindustrin orsakas av ineffektiva produktionssystem och ineffektiv ledning.

| (484) | Kommissionen konstaterar att importörer av biodiesel i många fall är handlare på unionsmarknaden som inte bara bedriver import utan även handlar med biodiesel som köps från unionstillverkare. Unionstillverkarna, i synnerhet de större, använder sig emellertid i hög grad av sina egna distributionskanaler. Kommissionen förväntar sig därför inte att importörerna helt skulle kunna ersätta den import som påverkas av åtgärder med biodiesel som köps från unionstillverkare. Den eventuella negativa effekten för importörerna kan emellertid delvis uppvägas av den ökade handeln med biodiesel som köps från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(484)

Kommissionen konstaterar att importörer av biodiesel i många fall är handlare på unionsmarknaden som inte bara bedriver import utan även handlar med biodiesel som köps från unionstillverkare. Unionstillverkarna, i synnerhet de större, använder sig emellertid i hög grad av sina egna distributionskanaler. Kommissionen förväntar sig därför inte att importörerna helt skulle kunna ersätta den import som påverkas av åtgärder med biodiesel som köps från unionstillverkare. Den eventuella negativa effekten för importörerna kan emellertid delvis uppvägas av den ökade handeln med biodiesel som köps från unionsindustrin.

7.3   Användarnas/konsumenternas intresse

Användarnas/konsumenternas intresse

| (485) | Tillverkarna av dieselbränsle, dvs. raffinaderier, köper den biodiesel som importeras eller som tillverkas av unionsindustrin. På grund av lagkrav måste raffinaderier blanda in biodiesel i det fossila bränsle som säljs på marknaden. |
| --- | --- |

(485)

Tillverkarna av dieselbränsle, dvs. raffinaderier, köper den biodiesel som importeras eller som tillverkas av unionsindustrin. På grund av lagkrav måste raffinaderier blanda in biodiesel i det fossila bränsle som säljs på marknaden.

| (486) | I detta sammanhang är det slutkonsumenten som skulle påverkas av den prisökning som införande av åtgärder skulle leda till. Priset på fossila bränslen är, med få undantag, lägre än priset på biodiesel, men med tanke på att andelen biodiesel normalt bara uppgår till högst 10 % kommer den negativa effekten i form av högre priser på biodiesel endast delvis att föras över till konsumenterna. |
| --- | --- |

(486)

I detta sammanhang är det slutkonsumenten som skulle påverkas av den prisökning som införande av åtgärder skulle leda till. Priset på fossila bränslen är, med få undantag, lägre än priset på biodiesel, men med tanke på att andelen biodiesel normalt bara uppgår till högst 10 % kommer den negativa effekten i form av högre priser på biodiesel endast delvis att föras över till konsumenterna.

7.4   Slutsats

Slutsats

| (487) | Kommissionen konstaterade att införandet av tullar skulle få en negativ inverkan i form av ökade konsumentpriser. På grund av den begränsade halten biodiesel i den slutprodukt som köps av konsumenter (vanligtvis mindre än 10 %), skulle denna negativa inverkan på dieselpriset bara vara en liten andel i förhållande till den direkta förändringen i priset på biodiesel på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(487)

Kommissionen konstaterade att införandet av tullar skulle få en negativ inverkan i form av ökade konsumentpriser. På grund av den begränsade halten biodiesel i den slutprodukt som köps av konsumenter (vanligtvis mindre än 10 %), skulle denna negativa inverkan på dieselpriset bara vara en liten andel i förhållande till den direkta förändringen i priset på biodiesel på unionsmarknaden.

| (488) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet konstaterade EBB att kommissionen hade agerat på ett sätt som var oförenligt med dess skyldigheter genom att konstatera att den inte kunde dra någon slutsats om unionsintresset trots bristen på övertygande skäl som visade att införandet av åtgärder skulle strida mot unionsintresset. |
| --- | --- |

(488)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet konstaterade EBB att kommissionen hade agerat på ett sätt som var oförenligt med dess skyldigheter genom att konstatera att den inte kunde dra någon slutsats om unionsintresset trots bristen på övertygande skäl som visade att införandet av åtgärder skulle strida mot unionsintresset.

| (489) | I informationsdokumentet konstaterade kommissionen att det var avgörande att granska effekterna av ändringar som skedde kort efter utfärdandet av informationsdokumentet och efter utgången av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(489)

I informationsdokumentet konstaterade kommissionen att det var avgörande att granska effekterna av ändringar som skedde kort efter utfärdandet av informationsdokumentet och efter utgången av undersökningsperioden.

| (490) | EBB ansåg också att kommissionen inte tydligt hade angett skälen bakom sitt slutliga beslut och att det fortfarande var oklart huruvida införandet av åtgärder skulle ligga i unionens intresse. |
| --- | --- |

(490)

EBB ansåg också att kommissionen inte tydligt hade angett skälen bakom sitt slutliga beslut och att det fortfarande var oklart huruvida införandet av åtgärder skulle ligga i unionens intresse.

| (491) | Som förklaras i skäl 489 ansåg kommissionen att det var mycket viktigt att granska ytterligare information med avseende på unionsintresset och att detta var anledningen till beslutet att inte införa provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(491)

Som förklaras i skäl 489 ansåg kommissionen att det var mycket viktigt att granska ytterligare information med avseende på unionsintresset och att detta var anledningen till beslutet att inte införa provisoriska åtgärder.

| (492) | Kommissionen granskade all ytterligare information som inhämtades efter utlämnandet av informationsdokumentet, vilket särskilt, men inte enbart, omfattade svaren på de kompletterande frågeformulären som togs emot från EBB och de unionstillverkare som ingick i urvalet, statistik om import av biodiesel till unionen efter undersökningsperioden och andra uppgifter från berörda parter efter utlämnandet av informationsdokumentet. På grundval av granskningen av denna ytterligare information och ytterligare bevis på den skada som unionsindustrin lidit, t.ex. negativ inverkan på lönsamhet och en kraftig minskning i produktionen (se skälen 363, 366 och 473), konstaterade kommissionen att det inte finns några tvingande skäl enligt artikel 31 i grundförordningen till att det inte är i unionens intresse att införa åtgärderna. |
| --- | --- |

(492)

Kommissionen granskade all ytterligare information som inhämtades efter utlämnandet av informationsdokumentet, vilket särskilt, men inte enbart, omfattade svaren på de kompletterande frågeformulären som togs emot från EBB och de unionstillverkare som ingick i urvalet, statistik om import av biodiesel till unionen efter undersökningsperioden och andra uppgifter från berörda parter efter utlämnandet av informationsdokumentet. På grundval av granskningen av denna ytterligare information och ytterligare bevis på den skada som unionsindustrin lidit, t.ex. negativ inverkan på lönsamhet och en kraftig minskning i produktionen (se skälen 363, 366 och 473), konstaterade kommissionen att det inte finns några tvingande skäl enligt artikel 31 i grundförordningen till att det inte är i unionens intresse att införa åtgärderna.

8.   SLUTGILTIGA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (493) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande subventioner, risk för skada, orsakssamband och unionens intresse bör en slutgiltig utjämningstull införas i syfte att förhindra att den nära förestående risk för väsentlig skada som den subventionerade importen medför för unionsindustrin förverkligas. |
| --- | --- |

(493)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande subventioner, risk för skada, orsakssamband och unionens intresse bör en slutgiltig utjämningstull införas i syfte att förhindra att den nära förestående risk för väsentlig skada som den subventionerade importen medför för unionsindustrin förverkligas.

8.1   Nivå för undanröjande av skada

Nivå för undanröjande av skada

| (494) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(494)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (495) | Vid beräkning av nivån för undanröjande av skada ansåg kommissionen att denna nivå borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import. |
| --- | --- |

(495)

Vid beräkning av nivån för undanröjande av skada ansåg kommissionen att denna nivå borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon subventionerad import.

| (496) | Nivån för undanröjande av skada beräknades på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittspriset för den subventionerade importen, fastställt vid beräkningarna av prisunderskridande i skäl 354, med unionsindustrins icke-skadevållande pris för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset fastställdes genom att en rimlig vinstnivå adderades till produktionskostnaden. Vinstmålmarginalen fastställdes till 11 %, dvs. den nivå som kommissionen använde i sin tidigare undersökning, där åtgärder infördes den 26 november 2013. |
| --- | --- |

(496)

Nivån för undanröjande av skada beräknades på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittspriset för den subventionerade importen, fastställt vid beräkningarna av prisunderskridande i skäl 354, med unionsindustrins icke-skadevållande pris för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset fastställdes genom att en rimlig vinstnivå adderades till produktionskostnaden. Vinstmålmarginalen fastställdes till 11 %, dvs. den nivå som kommissionen använde i sin tidigare undersökning, där åtgärder infördes den 26 november 2013.

| (497) | Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att vinstmålet borde vara vinsten under perioden mellan 2015 och september 2017 och inte den det vinstmål på 11 % som användes i den tidigare undersökningen. CARBIO upprepade detta påstående efter det slutgiltiga utlämnandet. |
| --- | --- |

(497)

Efter utlämnandet av informationsdokumentet hävdade CARBIO att vinstmålet borde vara vinsten under perioden mellan 2015 och september 2017 och inte den det vinstmål på 11 % som användes i den tidigare undersökningen. CARBIO upprepade detta påstående efter det slutgiltiga utlämnandet.

| (498) | Kommissionen använde vinstmålet från den tidigare undersökningen eftersom kommissionen konstaterade att, oavsett om det fastställs skada eller ej, unionsindustrin inte verkar ha återhämtat sig fullt ut från inverkan av tidigare dumpning och att den vinstnivå som uppnåtts under skadeundersökningsperioden inte är representativ. I detta avseende anser kommissionen fortfarande att den vinst som användes i dess tidigare undersökning är lämplig och rådande i en situation med låga volymer av subventionerad import. |
| --- | --- |

(498)

Kommissionen använde vinstmålet från den tidigare undersökningen eftersom kommissionen konstaterade att, oavsett om det fastställs skada eller ej, unionsindustrin inte verkar ha återhämtat sig fullt ut från inverkan av tidigare dumpning och att den vinstnivå som uppnåtts under skadeundersökningsperioden inte är representativ. I detta avseende anser kommissionen fortfarande att den vinst som användes i dess tidigare undersökning är lämplig och rådande i en situation med låga volymer av subventionerad import.

| (499) | Nivån för undanröjande av skada för andra samarbetande företag och för alla övriga företag fastställs på samma sätt som subventionsbeloppen för dessa företag (se skäl 304). |
| --- | --- |

(499)

Nivån för undanröjande av skada för andra samarbetande företag och för alla övriga företag fastställs på samma sätt som subventionsbeloppen för dessa företag (se skäl 304).

8.2   Retroaktiv tillämpning av utjämningstullar

Retroaktiv tillämpning av utjämningstullar

| (500) | Såsom anges i skäl 10 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i Argentina till föremål för registrering genom förordningen om registrering för att det skulle vara möjligt att retroaktivt tillämpa utjämningsåtgärder i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(500)

Såsom anges i skäl 10 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i Argentina till föremål för registrering genom förordningen om registrering för att det skulle vara möjligt att retroaktivt tillämpa utjämningsåtgärder i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen.

| (501) | I enlighet med artikel 16.4 i grundförordningen kan tullar tillämpas retroaktivt på ”[p]rodukter som införts för konsumtion högst 90 dagar före den dag då de provisoriska åtgärderna började tillämpas”. Kommissionen noterar att inga provisoriska åtgärder infördes i detta ärende. |
| --- | --- |

(501)

I enlighet med artikel 16.4 i grundförordningen kan tullar tillämpas retroaktivt på ”[p]rodukter som införts för konsumtion högst 90 dagar före den dag då de provisoriska åtgärderna började tillämpas”. Kommissionen noterar att inga provisoriska åtgärder infördes i detta ärende.

| (502) | På denna grundval anser kommissionen att ett av de rättsliga villkoren i artikel 16.4 i grundförordningen inte är uppfyllt och att tullarna inte bör tas ut retroaktivt på den registrerade importen. |
| --- | --- |

(502)

På denna grundval anser kommissionen att ett av de rättsliga villkoren i artikel 16.4 i grundförordningen inte är uppfyllt och att tullarna inte bör tas ut retroaktivt på den registrerade importen.

| (503) | Efter det slutgiltiga utlämnandet konstaterade EBB att tullarna bör tas ut retroaktivt på den registrerade importen, eftersom de fyra villkoren för retroaktivt uttag av tullar enligt artikel 16.4 i grundförordningen är uppfyllda. EBB konstaterade särskilt att den andra delen i artikel 16.4 som hänvisar till ”inte innan undersökningen inleddes” bör tillämpas i föreliggande fall, eftersom det bör läsas separat från texten ”högst 90 dagar för den dag då de provisoriska åtgärderna började tillämpas”. |
| --- | --- |

(503)

Efter det slutgiltiga utlämnandet konstaterade EBB att tullarna bör tas ut retroaktivt på den registrerade importen, eftersom de fyra villkoren för retroaktivt uttag av tullar enligt artikel 16.4 i grundförordningen är uppfyllda. EBB konstaterade särskilt att den andra delen i artikel 16.4 som hänvisar till ”inte innan undersökningen inleddes” bör tillämpas i föreliggande fall, eftersom det bör läsas separat från texten ”högst 90 dagar för den dag då de provisoriska åtgärderna började tillämpas”.

| (504) | I enlighet med artikel 16.4 i grundförordningen kan tullar tillämpas retroaktivt på ”[p]rodukter som införts för konsumtion högst 90 dagar före den dag då de provisoriska åtgärderna började tillämpas, men inte innan undersökningen inleddes”. Den andra delen av artikel 16.4 som anger ”inte innan undersökningen inleddes” kan inte läsas åtskilt från resten av texten i den artikeln, eftersom artikeln inte tillåter det. |
| --- | --- |

(504)

I enlighet med artikel 16.4 i grundförordningen kan tullar tillämpas retroaktivt på ”[p]rodukter som införts för konsumtion högst 90 dagar före den dag då de provisoriska åtgärderna började tillämpas, men inte innan undersökningen inleddes”. Den andra delen av artikel 16.4 som anger ”inte innan undersökningen inleddes” kan inte läsas åtskilt från resten av texten i den artikeln, eftersom artikeln inte tillåter det.

| (505) | Följaktligen, i frånvaro av provisoriska tullar som, om de är i kraft, är en retroaktiv tillämpning av slutgiltiga tullar, enligt vad som anges i skäl 502, anser kommissionen att de rättsliga villkoren i artikel 16.4 inte är uppfyllda och därför att tullarna inte bör tas ut retroaktivt på den registrerade importen. |
| --- | --- |

(505)

Följaktligen, i frånvaro av provisoriska tullar som, om de är i kraft, är en retroaktiv tillämpning av slutgiltiga tullar, enligt vad som anges i skäl 502, anser kommissionen att de rättsliga villkoren i artikel 16.4 inte är uppfyllda och därför att tullarna inte bör tas ut retroaktivt på den registrerade importen.

8.3   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

| (506) | Mot bakgrund av det ovanstående och i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör en slutgiltig utjämningstull införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den risk för skada som den subventionerade importen vållat, utan att det konstaterade subventionsbeloppet överskrids. |
| --- | --- |

(506)

Mot bakgrund av det ovanstående och i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör en slutgiltig utjämningstull införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den risk för skada som den subventionerade importen vållat, utan att det konstaterade subventionsbeloppet överskrids.

| (507) | Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de argentinska exporterande tillverkarnas sida fastställdes tullsatsen för ”alla övriga företag” till nivån för den högsta tullsats som fastställts för företagen i urvalet. Tullsatsen för ”alla övriga företag” kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen. |
| --- | --- |

(507)

Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja från de argentinska exporterande tillverkarnas sida fastställdes tullsatsen för ”alla övriga företag” till nivån för den högsta tullsats som fastställts för företagen i urvalet. Tullsatsen för ”alla övriga företag” kommer att tillämpas på de företag som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.

| (508) | För de övriga samarbetsvilliga argentinska företag som inte ingick i urvalet och som förtecknas i tabell 24 fastställs den slutgiltiga tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för de samarbetsvilliga företagen i urvalet. |
| --- | --- |

(508)

För de övriga samarbetsvilliga argentinska företag som inte ingick i urvalet och som förtecknas i tabell 24 fastställs den slutgiltiga tullsatsen till den vägda genomsnittliga tullsats som gäller för de samarbetsvilliga företagen i urvalet.

| (509) | På grundval av detta fastställs de slutliga tullar som ska tas ut till följande:

  Tabell 24


  Slutgiltig utjämningstull









  Företag/grupp | Nivå för undanröjande av skada | Subventionsbelopp | Utjämningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 31,7 % | 26,2 % | 26,2 % |
| Renovagruppen | 25,0 % | 27,2 % | 25,0 % |
| T6-gruppen | 33,9 % | 33,4 % | 33,4 % |
| Andra samarbetsvilliga företag – COFCO Argentina SA och Cargill SACI | 29,6 % | 28,2 % | 28,2 % |
| Alla övriga företag | 33,9 % | 33,4 % | 33,4 % |

(509)

På grundval av detta fastställs de slutliga tullar som ska tas ut till följande:

Tabell 24

Tabell 24

Slutgiltig utjämningstull

Slutgiltig utjämningstull

Företag/grupp

Nivå för undanröjande av skada

Subventionsbelopp

Utjämningstullsats

LDC Argentina SA

31,7 %

26,2 %

26,2 %

Renovagruppen

25,0 %

27,2 %

25,0 %

T6-gruppen

33,9 %

33,4 %

33,4 %

Andra samarbetsvilliga företag – COFCO Argentina SA och Cargill SACI

29,6 %

28,2 %

28,2 %

Alla övriga företag

33,9 %

33,4 %

33,4 %

| (510) | De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. Individuella utjämningstullsatser återspeglar därför den situation som konstaterats under denna undersökning för de berörda företagen. Dessa individuella tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet vilka tillverkats av de berörda företagen. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(510)

De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. Individuella utjämningstullsatser återspeglar därför den situation som konstaterats under denna undersökning för de berörda företagen. Dessa individuella tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet vilka tillverkats av de berörda företagen. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”.

| (511) | Ett företag får begära att dessa individuella tullsatser ska fortsätta tillämpas, även om företaget senare ändrar sitt namn eller ändrar namnet på någon av sina enheter. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den individuella tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(511)

Ett företag får begära att dessa individuella tullsatser ska fortsätta tillämpas, även om företaget senare ändrar sitt namn eller ändrar namnet på någon av sina enheter. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den individuella tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

| (512) | Om utvecklingen efter undersökningsperioden leder till en varaktig förändring i sakförhållandena får lämpliga åtgärder vidtas i enlighet med artikel 19 i grundförordningen om antidumpning. |
| --- | --- |

(512)

Om utvecklingen efter undersökningsperioden leder till en varaktig förändring i sakförhållandena får lämpliga åtgärder vidtas i enlighet med artikel 19 i grundförordningen om antidumpning.

| (513) | Mot bakgrund av domstolens rättspraxis (123) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering. |
| --- | --- |

(513)

Mot bakgrund av domstolens rättspraxis (123) är det lämpligt att fastställa den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning av slutgiltig tull, eftersom de relevanta tullbestämmelserna inte föreskriver någon sådan räntesats och eftersom en tillämpning av nationella regler skulle leda till en oacceptabel snedvridning mellan de ekonomiska aktörerna beroende på vilken medlemsstat som väljs för tullklarering.

123

9.   UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (514) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina. |
| --- | --- |

(514)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina.

| (515) | De berörda parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta utlämnande av uppgifter. De berörda parternas skriftliga synpunkter togs i beaktande, och undersökningsresultaten har där så varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(515)

De berörda parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta utlämnande av uppgifter. De berörda parternas skriftliga synpunkter togs i beaktande, och undersökningsresultaten har där så varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa.

10.   ÅTGÄRDERNAS FORM

ÅTGÄRDERNAS FORM

| (516) | Efter det slutgiltiga utlämnandet erbjöd åtta samarbetsvilliga exporterande tillverkare, inbegripet deras närstående företag i Uruguay och Schweiz, och tillsammans med CARBIO, prisåtaganden i enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(516)

Efter det slutgiltiga utlämnandet erbjöd åtta samarbetsvilliga exporterande tillverkare, inbegripet deras närstående företag i Uruguay och Schweiz, och tillsammans med CARBIO, prisåtaganden i enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen.

| (517) | Kommissionen godtog dessa åtaganden genom genomförandebeslut (EU) 2019/245 (124), eftersom den anser att de undanröjer de skadevållande effekterna av den subventionerade importen och tillräckligt begränsar risken för kringgående. |
| --- | --- |

(517)

Kommissionen godtog dessa åtaganden genom genomförandebeslut (EU) 2019/245 (124), eftersom den anser att de undanröjer de skadevållande effekterna av den subventionerade importen och tillräckligt begränsar risken för kringgående.

124

| (518) | När kommissionen enligt artikel 13.9 i grundförordningen återtar sitt godtagande av ett åtagande efter en överträdelse genom hänvisning till särskilda transaktioner och förklarar de relevanta åtagandefakturorna ogiltiga, ska en tullskuld uppkomma vid tidpunkten för godtagande av deklarationen för övergång till fri omsättning av dessa transaktioner. |
| --- | --- |

(518)

När kommissionen enligt artikel 13.9 i grundförordningen återtar sitt godtagande av ett åtagande efter en överträdelse genom hänvisning till särskilda transaktioner och förklarar de relevanta åtagandefakturorna ogiltiga, ska en tullskuld uppkomma vid tidpunkten för godtagande av deklarationen för övergång till fri omsättning av dessa transaktioner.

| (519) | De åtgärder som avses i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (125). |
| --- | --- |

(519)

De åtgärder som avses i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (125).

125

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutlig utjämningstull införs härmed på fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling, av icke-fossilt ursprung, i ren form eller i en blandning, som för närvarande klassificeras enligt KN-nr ex 1516 20 98 (Taricnummer 1516209821, 1516209829 och 1516209830), ex 1518 00 91 (Taricnummer 1518009121, 1518009129 och 1518009130), ex 1518 00 95 (Taricnummer 1518009510), ex 1518 00 99 (Taricnummer 1518009921, 1518009929 och 1518009930), ex 2710 19 43 (Taricnummer 2710194321, 2710194329 och 2710194330), ex 2710 19 46 (Taricnummer 2710194621, 2710194629 och 2710194630), ex 2710 19 47 (Taricnummer 2710194721, 2710194729 och 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (Taricnummer 3824999210, 3824999212 och 3824999220), 3826 00 10 och ex 3826 00 90 (Taricnummer 3826009011, 3826009019 och 3826009030), med ursprung i Argentina.

2.   Följande slutgiltiga utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig utjämningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Aceitera General Deheza SA. | 33,4 % | C493 |
| Bunge Argentina SA. | 33,4 % | C494 |
| LDC Argentina SA. | 26,2 % | C495 |
| Molinos Agro SA. | 25,0 % | C496 |
| Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A | 25,0 % | C497 |
| Vicentin S.A.I.C. | 25,0 % | C498 |
| COFCO International Argentina SA. | 28,2 % | C490 |
| Cargill S.A.C.I. | 28,2 % | C491 |
| Alla övriga företag | 33,4 % | C999 |

Företag

Slutgiltig utjämningstull

Taric-tilläggsnummer

Aceitera General Deheza SA.

33,4 %

C493

Bunge Argentina SA.

33,4 %

C494

LDC Argentina SA.

26,2 %

C495

Molinos Agro SA.

25,0 %

C496

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A

25,0 %

C497

Vicentin S.A.I.C.

25,0 %

C498

COFCO International Argentina SA.

28,2 %

C490

Cargill S.A.C.I.

28,2 %

C491

Alla övriga företag

33,4 %

C999

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullavgifter tillämpas. Den dröjsmålsränta som ska betalas vid återbetalning som ger rätt till betalning av dröjsmålsränta ska vara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, och som gäller den första kalenderdagen i den månad då tidsfristen löper ut, plus en procentenhet.

Artikel 2

1.   Importprodukter som deklareras för övergång till fri omsättning ska vara befriade från de antidumpningstullar som införs genom artikel 1, förutsatt att de har tillverkats, skickats och fakturerats av företag från vilka kommissionen har godtagit ett åtagande och vars namn upptas i genomförandebeslut (EU) 2019/245, med senare ändringar, och att de har importerats i enlighet med bestämmelserna i samma genomförandebeslut.

2.   De importprodukter som omnämns i punkt 1 ska vara undantagna från utjämningstullen under förutsättning att

| a) | importen åtföljs av en åtagandefaktura som är en handelsfaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilaga 1 till denna förordning, |
| --- | --- |

a)

importen åtföljs av en åtagandefaktura som är en handelsfaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilaga 1 till denna förordning,

| b) | importen åtföljs av ett exportåtagandeintyg enligt bilaga 2 till denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

importen åtföljs av ett exportåtagandeintyg enligt bilaga 2 till denna förordning, och

| c) | de varor som deklareras och anmäls till tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan. |
| --- | --- |

c)

de varor som deklareras och anmäls till tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan.

3.   En tullskuld ska uppkomma vid tidpunkten för godtagande av deklarationen för övergång till fri omsättning

| a) | när det för de importvaror som beskrivs i punkt 1 fastställs att ett eller flera av de villkor som anges i den punkten och punkt 2 inte är uppfyllda, eller |
| --- | --- |

a)

när det för de importvaror som beskrivs i punkt 1 fastställs att ett eller flera av de villkor som anges i den punkten och punkt 2 inte är uppfyllda, eller

| b) | när kommissionen enligt artikel 13.9 i förordning (EU) 2016/1037 återtar sitt godtagande av ett åtagande i en förordning eller ett beslut där det hänvisas till enskilda transaktioner och anges att berörda åtagandefakturor är ogiltiga. |
| --- | --- |

b)

när kommissionen enligt artikel 13.9 i förordning (EU) 2016/1037 återtar sitt godtagande av ett åtagande i en förordning eller ett beslut där det hänvisas till enskilda transaktioner och anges att berörda åtagandefakturor är ogiltiga.

Artikel 3

De företag från vilka åtaganden godtas av kommissionen och vilkas namn förtecknas i genomförandebeslut (EU) 2019/245 med senare ändringar och föremål för vissa villkor som anges däri, kommer också att utfärda en handelsfaktura för transaktioner som inte är undantagna från utjämningstullen. Denna faktura ska vara en handelsfaktura som innehåller åtminstone de uppgifter som föreskrivs i bilaga 3 till denna förordning.

Artikel 4

Den registrering av import som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2018/756 om registrering av import av biodiesel med ursprung i Argentina ska upphöra. Ingen slutgiltig utjämningstull ska tas ut retroaktivt för registrerad import.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  
  EUT C 34, 31.1.2018, s. 37.

2

(3)  Termen ”argentinska myndigheter” används i denna förordning i vid bemärkelse och omfattar alla ministerier, myndigheter eller organ på central, regional eller lokal nivå.

3

(4)  
  1 664 145 ton för 2016 och 1 650 312 ton för 2017.

4

(5)  United States Department of Agriculture Global Agriculture Information Network (GAIN) report.

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/756 av den 23 maj 2018 om registrering av import av biodiesel med ursprung i Argentina (EUT L 128, 24.5.2018, s. 9).

6

(7)  Aapresid (Asociación Argentina de Productores en Siembra Directa) och Ciara (Cámara de la Industria Aceitera de la República Argentina).

7

(8)  YPF (Yacimientos Petrolíferos Fiscales) är ett vertikalt integrerat argentinskt energiföretag som förstatligades 2012. https://www.ypf.com/LaCompania/Paginas/Todo-sobre-YPF.aspx

8

(9)  Se promemoria om bevisningens tillräcklighet av den 30 januari 2018, s. 6.

9

(10)  För en liknande analys, se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/387 av den 17 mars 2016 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (EUT L 73, 18.3.2016, s. 1).

10

(11)  Panelens rapport av den 29 juni 2001, DS194 United States – Measures treating export restraints as subsidies, punkt 8.29.

11

United States – Measures treating export restraints as subsidies

(12)  Panelens rapport, DS194, punkt 8.44.

12

(13)  Överprövningsorganets rapport av den 21 februari 2005, DS296 United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMs) from Korea, punkterna 110 och 111.

13

United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMs) from Korea

(14)  Överprövningsorganets rapport, DS296, punkt 116.

14

(15)  Överprövningsorganets rapport, DS296, punkt 116.

15

(16)  Överprövningsorganets rapport, DS296, punkt 115.

16

(17)  Överprövningsorganets rapport, DS296, punkt 114, i överensstämmelse med panelens rapport, DS194, punkt 8.31 i detta hänseende.

17

(18)  Överprövningsorganets rapport, DS296, punkt 115.

18

(19)  Panelens rapport, DS296, punkt 7.38. Denna slutsats överklagades inte.

19

(20)  Panelens rapport US – Export Restraints (WT/DS194/R), offentliggjord den 29 juni 2001, punkterna 8.33 och 8.34.

20

US – Export Restraints

(21)  Panelens rapport US – Export Restraints, punkterna 8.29–8.31.

21

US – Export Restraints

(22)  Rapport från överprövningsorganet, US – DRAMS (WT/DS296/AB/R), skickat den 27 juni 2005, punkt 116.

22

US – DRAMS (WT/DS296/AB/R)

(23)  Överprövningsorganets rapport, US – DRAMS, punkt 115.

23

US – DRAMS

(24)  Överprövningsorganets rapport, US – DRAMS, punkt 112.

24

US – DRAMS

(25)  Se panelrapport, Korea – Commercial Vessels (WT/DS273/R), skickad den 7 maj 2005, punkt 7.373.

25

Korea – Commercial Vessels

(26)  Rapport från överprövningsorganet, US – DRAMS (WT/DS296/A/R), punkt 114.

26

US – DRAMS

(27)  Rapport från överprövningsorganet, US – DRAMS (WT/DS296/A/R), punkt 124.

27

US – DRAMS

(28)  Uttalanden av den f.d. ekonomiministern Axel Kicillof, t.ex. http://www.telam.com.ar/notas/201410/82669-kicillof-productores-venta-de-granos.php, http://www.lavoz.com.ar/politica/nueva-advertencia-de-kicillof-productores-que-retienen-granos, https://www.minutouno.com/notas/341839-kicillof-advirtio-los-sojeros-que-se-apuren-porque-el-precio-va-caer, hämtade den 3 september 2018.

28

(29)  Nomenclatura Común Del Mercosur, Decreto Nacional 2275/1994, artikel 7 och bilaga VI.

29

(30)  
  Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, offentliggjord 2010, s. 18, tillgänglig på http://www.oecd.org/publications/the-economic-impact-of-export-restrictions-on-raw-materials-9789264096448-en.htm, hämtad den 13 juli 2018.

30

Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials

(31)  
  Renewable Energy Policy Brief Argentina, juni 2015, som finns på http://www.iberglobal.com/files/2016/argentina_renewable_energy.pdf, hämtad 13.7.2018, s. 4.

31

Renewable Energy Policy Brief Argentina

(32)  
  Liquid Biofuels: Background Brief for the World Bank Group Energy Sector Strategy – Background Paper for the World Bank Group Energy sector strategy, mars 2010, som finns på http://siteresources.worldbank.org/EXTESC/Resources/Biofuel_brief_Web_version.pdf, hämtad den 13 juli 2018, s. 9.

32

Liquid Biofuels:

(33)  Ley 25.561 Declárase la emergencia pública en materia social, económica, administrativa, financiera y cambiaria. Régimen cambiario. Modificaciones a la Ley de Convertibilidad. Reestructuración de las obligaciones afectadas por el régimen de la presente ley. Obligaciones vinculadas al sistema financiero.

33

(34)  Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 11/2002 Fíjanse derechos a la exportación para consumo de diversas mercaderías comprendidas en la Nomenclatura Común del Mercosur. Alcances och Ministerio de Economía, Comercio Exterior.

34

(35)  Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 35/2002 Fíjase un derecho a la exportación para consumo de determinadas mercaderías comprendidas en posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur.

35

(36)  Ministerio de Agroindustria, Decreto 133/2015 Derecho de exportación. Alícuota.

36

(37)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Común del MERCOSUR, Resolución 10/2007 Fijase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias.

37

(38)  Ministerio de Economía y Producción, Comercio Exterior, Resolución 369/2007 Nomenclatura Común del MERCOSUR (NCM). Sustituyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos.

38

(39)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura común del Mercosur, Resolución 10/2007, Fíjase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias, 11.1.2007.

39

(40)  Ministerio de Economía y Producción, Comercio exterior, Resolución 369/2007, Nomenclatura Común del MERCOSUR (NCM). Sustitúyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos, 7.11.2007.

40

o

(41)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Común del Mercosur, Resolución 125/2008, 10.3.2008, Derechos de exportación. Fórmula de determinación aplicable a determinadas posiciones arancelarias correspondientes a cereales y oleaginosas (”Exportavgifter. Formel för beräkning av exportavgifter tillämpliga på vissa tullkoder för spannmål och oljeväxter”).

41

(42)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Común del Mercosur, Resolución Resolución 64/2008, 30.5.2008, Cereales y Oleaginosas. Fíjanse para diversas variedades de trigo, maíz, soja y girasol, comprendidas en determinadas posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del MERCOSUR (N.C.M.), derechos de exportación para distintos precios FOB. (”Spannmål och oljeväxter. Införande av exportavgifter på sorter av vete, majs, sojabönor och solrosor som ingår i den gemensamma nomenklaturen för Mercosur (NCM) för fob-priser”.)

42

(43)  Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Ministerio de Industria y Ministerio de Planificación Federal, Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior, Resolución Conjunta (gemensam resolution) No. 438/2012, 269/2012, 1001/2012 créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la ”Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo”. Derógase la Resolución No 109/09.

43

o

(44)  Ministerio de Agroindustria, Decreto 133/2015 Derecho de exportación. Alícuota.

44

(45)  Oficina Nacional de Control Comercial Agropecuario, Comercio Exterior, Resolución 543/2008, Establécense los requisitos a que deberán sujetarse los exportadores de granos y/o sus derivados, que soliciten su inscripción en el ”Registro de Declaraciones Juradas de Ventas al Exterior”, denominado ”R.O.E. Verde”, al que se refiere la Ley No 21.453.

45

o

(46)  Ministerio de Agroindustria, Ministerio de Hacienda y finanzas publicas y Ministerio de produccion, Resolución Conjunta 4/2015, 7/2015 y 7/2015, 28.12.2015.

46

(47)  Ministerio de Producción, Resolución 109/2009, Exclúyese del Régimen de Importación Temporaria para Perfeccionamiento Industrial a ciertas mercaderías que se clasifican en la posición arancelaria de la Nomenclatura Común del Mercosur.

47

(48)  Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Ministerio de Industria y Ministerio de Planificación Federal, Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior, Resolución Conjunta (gemensam resolution) No. 438/2012, 269/2012, 1001/2012 créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la ”Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo”. Derógase la Resolución No 109/09.

48

o

(49)  Ministerio de Producción y Ministerio de Hacienda y Finanzas Públicas, Resolución Conjunta 5/2016 y 7/2016, modificación Resolución Conjunta No 438/2012, No 269/2012 y No 1001/2012.

49

o

o

o

(50)  https://www.lanacion.com.ar/1492219-sojizacion-de-nuestra-agricultura

50

(51)  Genom de gemensamma resolutionerna nr 4/2015 och nr 7/2015.

51

(52)  Ministerio de Agroindustria y Administración Federal de Ingresos Públicos, Estimulo Agricola Plan Belgrano, Resolución General Conjunta 3993-E/2017, 15.2.2017.

52

(53)  Jefatura de Gabinete de Ministros, Modifícase la distribución del Presupuesto General de la Administración Nacional - Recursos Humanos - Ejercicio 2016, Decreta 435/2016, 1.3.2016.

53

(54)  Provinserna Salta, Jujuy, Formosa, Santiago del Estero, Tucumán, Corrientes, Misiones, Catamarca, La Rioja och Chaco.

54

(55)  Överprövningsorganets rapport, DS296, punkt 115.

55

(56)  Gemensam resolution nr 438/2012, nr 269/2012 och nr 1001/2012 från ekonomi- och finansministeriet, industriministeriet och ministeriet för federal planering, offentliga investeringar och tjänster.

56

(57)  W. Deese och J. Reeder, Export Taxes on Agricultural Products: Recent History and Economic Modeling of Soybean Export Taxes in Argentina, USITC Journal of International Commerce and Economics, 2007.

57

Export Taxes on Agricultural Products: Recent History and Economic Modeling of Soybean Export Taxes in Argentina

(58)  A. Bouet, C. Estrades och D. Laborde, ”Differential Export Taxes along the Oilseeds Value Chain: A Partial Equilibrium Analysis”, American Journal of Agricultural Economics, 2014, s. 924, https://academic.oup.com/ajae/article/96/3/924/2737494

58

American Journal of Agricultural Economics

(59)  http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/reportes.php?reporte=Estimaciones

59

(60)  Panelens rapport, DS296, punkt 7.38. Panelens rapport överklagades, men just denna slutsats överklagades inte.

60

(61)  Panelen, DS194, punkt 8.59.

61

(62)  Panelen, DS194, punkt 8.59, där Kanadas argument med denna innebörd i punkt 8.56 avvisas.

62

(63)  Panel, översyn i enlighet med artikel XVI.5, L/1160, antagen den 24 maj 1960 (BISD 9S/188), punkt 12.

63

(64)  WT/DS257/AB/R, punkt 52.

64

(65)  Överprövningsorganets rapport, US – Carbon Steel (DS213), punkt 73, fotnot 65.

65

US – Carbon Steel

(66)  
  Oxford English Dictionary online, uppslagsord I.5.b och I.10.

66

Oxford English Dictionary

(67)  
  Oxford English Dictionary online, uppslagsord I.3.b.

67

Oxford English Dictionary

(68)  Subventionsavtalet, artikel 15.4 (”... om ianspråktagandet av de offentliga stödprogrammen har ökat”). Se även WTO-avtalet om jordbruk, artikel 6 och bilagorna II och III (”internstöd”).

68

(69)  Med ”potentiella” effekter avses sådana effekter som naturligt följer av åtgärdens övergripande utformning och struktur, utan att det behöver finnas några ”observerade” eller faktiska effekter på marknaden.

69

(70)  Överprövningsorganets rapport, US – Carbon Steel (DS213), punkt 73, fotnot 65.

70

US – Carbon Steel

(71)  Panelens rapport, US – GOES (WT/DS414/R), punkt 7.85.

71

US – GOES

(72)  Panel Report, China – GOES, skälen 7.85–7.87

72

(73)  Ibid.

73

(74)  Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

74

(75)  Artikel 4.a i lag nr 26.093 av den 12 maj 2006.

75

(76)  Artikel 15.5–15.7 i lag nr 26.093.

76

(77)  Decreto 1396/2001, 4.11.2001, Plan de Competitividad para el Combustible Biodiesel. Modificaciones al Impuesto sobre los Combustibles Líquidos y el Gas Natural. Normas Complementarias.

77

(78)  Uttalanden av f.d. biträdande ministern för bränslen, Cristian Folgar, se https://www.lanacion.com.ar/326725-el-gobierno-apoyo-los-proyectos-de-biodiesel, hämtad 4.9.2018.

78

(79)  Resolution nr 1156/2004, 10.11.2004, Secretaría de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentos, BIOCOMBUSTIBLES, Créase el Programa Nacional de Biocombustibles. Principales objetivos. Misiones y funciones.

79

(80)  Se ytterligare forskning: Georges Gérard Flexor, Karina Yoshie Martins Kato och Marina Yesica Recalde, ”El mercado del biodiésel y las políticas públicas: Comparación de los casos argentino y brasileño”, CEPAL review, 2012 (finns på https://www.researchgate.net/publication/262960724_El_mercado_del_biodiesel_y_las_politicas_publicas_Comparacion_de_los_casos_Argentino_y_Brasileno_The_biodiesel_market_and_public_policy_Comparison_of_Argentine_and_Brazilian_cases, hämtad 4.9.2018) och dr. Cesar Petrusansky, ”El Desarrollo del Mercado de Biocombustibles en Argentina”, Ejecutivos de Finanzas, 2008 (finns på http://www.iaef.org.ar/files/revista/212/desarrollo.pdf, hämtad 4.9.2018).

80

CEPAL review

Ejecutivos de Finanzas

(81)  Secretaría de Política Económica, Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Instrumentos para el Desarrollo Productivo en la Argentina, 2011 (finns på https://www.economia.gob.ar/peconomica/basehome/instrumentos_desarrollo_prod_argentina.pdf, hämtad 4.9.2018).

81

Instrumentos para el Desarrollo Productivo en la Argentina

(82)  Centro de Economia Internacional (CEI) – Argentinas utrikesministerium, ”Los biocombustibles ya forman parte de las agendas global y hemisférica”, 2011 (finns på http://www.cei.gob.ar/userfiles/cei%20NOTA%2012.pdf, hämtad 4.9.2018).

82

(83)  Detta upprepas i Marcelo Regunaga och Agustin Tejeda Rodriguez, La politica de Comercio Agricola de Argentina y el Desarrollo Sustentable, International Centre for Trade and Sustainable Development – ICTSD, 2015, (finns på https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/La%20Politica%20de%20Comercio%20Agricola%20de%20Argentina%20y%20el%20Desarrollo%20Sustentable.pdf, hämtad 4.9.2018.), Maria Marta Di Paola, ”La producción de biocombustibles en Argentina”, Informe ambiental anual – FARN (Fundación ambiente y recursos naturales), 2013, (finns på http://www.farn.org.ar/wp-content/uploads/2014/07/informe2013-1.186-209.pdf, hämtad 4.9.2018.), Evelina Goldstein och Graciela Gutman, ”Biocombustibles y biotecnologia. Contexto internacional, situation en Argentina”, CEUR (Centro de Estudios Urbanos y Regionales), 2010 (finns på http://www.ceur-conicet.gov.ar/archivos/publicaciones/biocombustibles2.pdf, hämtad 4.9.2018.), och Ricardo Rozemberg och Martina Chidiak, ”Biocombustibles en la Argentina”, Integration y Comercio (Banco Interamericano de Desarrollo), 2015 (finns på http://www19.iadb.org/intal/icom/data/Biocombustibles%20en%20la%20Argentina.pdf, hämtad 4.9.2018).

83

La politica de Comercio Agricola de Argentina y el Desarrollo Sustentable

Informe ambiental anual

Integration y Comercio

(84)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros, Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente, Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y Pesca, 2011, s. 124 (tillgänglig på https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, hämtad den 4 september 2018).

84

(85)  Tidningsartikel i Clarin den 2 februari 2018, ”Acuerdan crear una mesa de trabajo para potenciar la cadena del biodiésel” (finns på https://www.clarin.com/rural/acuerdan-crear-mesa-trabajo-potenciar-cadena-biodiesel_0_BJ3nrSfIf.html, hämtad 4.9.2018).

85

Clarin

(86)  Secretaria de Energia, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles, Resolucion 7/2010 av den 4 februari 2010.

86

(87)  Secretaría de Energía, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles, Resolucion 7/2010 av den 4 februari 2010.

87

(88)  Secretaría de Energía, Ratifícase la Addenda al Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su mezcla con combustibles fósiles en el Territorio Nacional, suscripta el 5 de julio de 2010. Modifícase la Resolución No 7/2010, Resolución 554/2010 av den 6 juli 2010, upprepad i Secretaría de Energía, Resolución 450/2013 av den 6 augusti 2013 och Secretaría de Energía, Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional. Ratificación, Resolución 660/2015 av den 20 augusti 2015.

88

o

(89)  http://www.energia.gob.ar/contenidos/verpagina.php?idpagina=3818, hämtad 4.9.2018.

89

(90)  Lag nr 26.093 från 2006.

90

(91)  Gemensam resolution nr 438/2012, nr 269/2012 och nr 1001/2012 från ekonomi- och finansministeriet, industriministeriet och ministeriet för federal planering, offentliga investeringar och tjänster.

91

(92)  Se kapitel II i lag nr 26.093 av 2006, som finns på http://servicios.infoleg.gob.ar/infolegInternet/anexos/115000-119999/116299/norma.htm.

92

(93)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros, Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente, Instituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y Pesca, augusti 2011, s. 124 (finns på https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, hämtad 4.9.2018).

93

Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente

(94)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros, Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente, Instituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y Pesca, augusti 2011, s. 131 (finns på https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, hämtad 4.9.2018).

94

(95)  Centro de Economia Internacional (CEI) – Argentinas utrikesministerium, ”Los biocombustibles ya forman parte de las agendas global y hemisférica”, februari 2011 (finns på http://www.cei.gob.ar/userfiles/cei%20NOTA%2012.pdf, hämtad 4.9.2018).

95

(96)  Se WT/DS436/AB/R United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India, den 8 december 2014, punkt 4.244.

96

United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India

(97)  Se överprövningsorganets bedömning i WT/DS436/AB/R United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India, den 8 december 2014, punkterna 4.292–4.322.

97

United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India

(98)  Dekret nr 1343/2016 från jordbruksministeriet, Derecho de exportación. Alícuota – Modificación, 2.1.2017.

98

(99)  Dekret nr 793/2018, Poder Ejecutivo Nacional, Derechos de exportación – Modificación, 3.9.2018.

99

(100)  https://www.minhacienda.gob.ar/onp/presupuestos/2019, Proyecto de Ley, Articulo 83

100

(101)  Panelens rapport, United States – Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Kanada, WT/DS257/R och Corr.1, antagen den 17 februari 2004, ändrad genom överprövningsorganets rapport WT/DS257/AB/R, punkt 7.116. Se även Appellate Body Report WT/DS436/AB/R United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India, den 8 december 2014, punkt 4398.

101

United States – Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Kanada

(102)  Se promemorian om tillräcklig bevisning av den 30 januari 2018, s. 6 (”Dessa aspekter kommer att omfattas av undersökningen.) I detta skede anser kommissionen emellertid att det finns tillräckliga bevis som tyder på att det föreligger en utjämningsbar subvention. Framför allt verkar exportskatterna vara ett av de verktyg som de argentinska myndigheterna har utformat för att ålägga sojabönsodlare och sojaoljetillverkare att leverera sin produktion till biodieseltillverkarna. GOA verkar också ge leverantörer av insatsvaror incitament att upprätthålla en hög produktion på konstlad väg till förmån för tillverkare av biodiesel”) och s. 14 (”Om klagomålet inte innehåller tillräcklig bevisning för en viss subvention eller ett visst subventionsprogram, förbehåller sig kommissionen rätten att undersöka dem inom ramen för detta förfarande i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen”).

102

(103)  Överprövningsorganets rapport, US – DRAMS, punkt 154.

103

US – DRAMS

(104)  Lag nr 26.093 av den 12 maj 2006. Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

104

(105)  BIOCOMBUSTIBLES Ley 26.093 Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

105

(106)  Ley no 9397 Adhesion de la provincial a ley nacional no 26.093, y declaracion de interes public de la promocion de la produccion, procesamiento y uso sustentable de biocombustibles.

106

(107)  Ordenanza 26/2016, General Lagos, den 16 juni 2016.

107

(108)  Artikel 2 i Ordenanza 26/2016, General Lagos, den 16 juni 2016. Under kontrollbesöket på företagets anläggningar kontrollerade kommissionens avdelningar överenskommelsens giltighet genom att granska de belopp som skulle betalas.

108

(109)  Ley no 8478 Santa Fe och Registrada bajo el no 12.692 la Legislatura de la Provincia de Santa Fe.

109

(110)  Se även, i tillämpliga delar, WT/DS294/AB/RW, US – Zeroing (artikel 21.5 i överenskommelsen om regler och förfaranden för tvistlösning), överprövningsorganets rapport av den 14 maj 2009, punkt 453.

110

US – Zeroing

(111)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

111

(112)  Databas för specifika produkter som är föremål för övervakning eller tillsyn och som importerats till unionens tullområde under innevarande eller tidigare år, och som upprätthålls av generaldirektoratet för skatter och tullar.

112

(113)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 av den 19 november 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (EUT L 315, 26.11.2013, s. 2).

113

(114)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1578 av den 18 september 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (EUT L 239, 19.9.2017, s. 9).

114

(115)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1570 av den 18 oktober 2018 om avslutande av förfarandet vad gäller import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesion och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 (EUT L 262, 19.10.2018, s. 40).

115

(116)  Importkostnaderna angavs i euro. Med hänsyn till den mycket låga inflationsnivån (Eurostats harmoniserade konsumentprisindex ökade totalt med 4 % mellan 2012 och undersökningsperioden) behövde importkostnaderna inte uppdateras.

116

(117)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, marknadsobservatoriet: https://ec.europa.eu/agriculture/market-observatory/crops_en, hämtad den 27 november 2018, rapeseed – EU Rouen (EUR/t).

117

(118)  
  Källa: Världsbanken, internationella priser på importerade råvaror – rapsolja.

118

Källa:

(119)  OECD-FAO Agricultural Outlook 2016–2025 – © OECD 2016, https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/data/oecd-agriculture-statistics_agr-data-en, hämtad den 10 september 2018.

119

(120)  Internationella handelsförvaltningen (International Trade Administration): ”
  Biodiesel From Argentina: Final Determination of Sales at Less Than Fair Value and Final Affirmative Determination of Critical Circumstances
  ”, document number 2018-04137.

120

Biodiesel From Argentina: Final Determination of Sales at Less Than Fair Value and Final Affirmative Determination of Critical Circumstances

(121)  
  EUT L 262, 19.10.2018, s. 40.

121

(122)  Information om Saipols och ADM:s minskningar av biodieseltillverkningen finns tillgänglig bland handlingarna för berörda parter.

122

(123)  Dom av den 18 januari 2017 i mål C-365/15, Wortmann KG Internationale Schuhproduktionen mot Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, punkterna 35–39.

123

(124)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/245 av den 11 februari 2019 om godtagande av åtaganden som erbjudits efter införandet av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Argentina (se sidan 71 i detta nummer av EUT).

124

(125)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

125

---

BILAGA 1

Följande uppgifter ska anges i den handelsfaktura som åtföljer företagets försäljning till Europeiska unionen av varor som omfattas av åtagandet:

| 1. | Rubriken ”HANDELSFAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”. |
| --- | --- |

1.

Rubriken ”HANDELSFAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”.

| 2. | Namnet på det företag som har utfärdat handelsfakturan och namnet på det företag som tillverkar varorna. |
| --- | --- |

2.

Namnet på det företag som har utfärdat handelsfakturan och namnet på det företag som tillverkar varorna.

| 3. | Handelsfakturans nummer. |
| --- | --- |

3.

Handelsfakturans nummer.

| 4. | Datum för utfärdande av handelsfakturan. |
| --- | --- |

4.

Datum för utfärdande av handelsfakturan.

| 5. | Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de varor som anges i fakturan ska tullklareras vid Europeiska unionens gräns. |
| --- | --- |

5.

Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de varor som anges i fakturan ska tullklareras vid Europeiska unionens gräns.

| 6. | En exakt och tydlig beskrivning av varorna, med uppgift om






  — | tekniska specifikationer för företagets produktkodnummer (CPC), |
| --- | --- | --- |

6.

En exakt och tydlig beskrivning av varorna, med uppgift om

—

tekniska specifikationer för företagets produktkodnummer (CPC),

| — | företagets produktkodnummer (CPC), |
| --- | --- |

—

företagets produktkodnummer (CPC),

| — | KN-nummer, och |
| --- | --- |

—

KN-nummer, och

| — | kvantitet (i enheter, uttryckt i ton). |
| --- | --- |

—

kvantitet (i enheter, uttryckt i ton).

| 7. | Försäljningsvillkor, med uppgift om






  — | pris per enhet (ton), |
| --- | --- | --- |

7.

Försäljningsvillkor, med uppgift om

—

pris per enhet (ton),

| — | betalningsvillkor, |
| --- | --- |

—

betalningsvillkor,

| — | leveransvillkor, |
| --- | --- |

—

leveransvillkor,

| — | sammanlagda rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

—

sammanlagda rabatter och avdrag.

| 8. | Namnet på det företag som fungerar som importör och till vilket företaget direkt har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

8.

Namnet på det företag som fungerar som importör och till vilket företaget direkt har utfärdat fakturan.

| 9. | Namnet på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat fakturan och följande undertecknade försäkran:

  ”Undertecknad intygar att de varor som sålts för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Argentina inom ramen för och enligt villkoren i det åtagande som godtagits av Europeiska kommissionen genom genomförandebeslut (EU) 2019/245. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

9.

Namnet på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat fakturan och följande undertecknade försäkran:

”Undertecknad intygar att de varor som sålts för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Argentina inom ramen för och enligt villkoren i det åtagande som godtagits av Europeiska kommissionen genom genomförandebeslut (EU) 2019/245. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

BILAGA 2

Exportåtagandeintyg

Följande uppgifter ska anges i det exportåtagandeintyg som ska utfärdas av CARBIO för varje handelsfaktura som åtföljer företagets försäljning till Europeiska unionen av varor som omfattas av åtagandet:

| 1. | Namn, adress och telefonnummer till Cámara Argentina de Biocombustibles (nedan kallad CARBIO). |
| --- | --- |

1.

Namn, adress och telefonnummer till Cámara Argentina de Biocombustibles (nedan kallad CARBIO).

| 2. | Namnet på det företag som nämns i genomförandebeslut (EU) 2019/245 och som har utfärdat handelsfakturan och namnet på det företag som tillverkar varorna. |
| --- | --- |

2.

Namnet på det företag som nämns i genomförandebeslut (EU) 2019/245 och som har utfärdat handelsfakturan och namnet på det företag som tillverkar varorna.

| 3. | Handelsfakturans nummer. |
| --- | --- |

3.

Handelsfakturans nummer.

| 4. | Datum för utfärdande av handelsfakturan. |
| --- | --- |

4.

Datum för utfärdande av handelsfakturan.

| 5. | Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de varor som anges i fakturan ska tullklareras vid Europeiska unionens gräns. |
| --- | --- |

5.

Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de varor som anges i fakturan ska tullklareras vid Europeiska unionens gräns.

| 6. | En exakt beskrivning av varorna, med uppgift om






  — | den tekniska specifikationen av varorna och företagets eventuella produktkodnummer (CPC), och |
| --- | --- | --- |

6.

En exakt beskrivning av varorna, med uppgift om

—

den tekniska specifikationen av varorna och företagets eventuella produktkodnummer (CPC), och

| — | KN-nummer. |
| --- | --- |

—

KN-nummer.

| 7. | Den exakta exporterade kvantiteten (i enheter), uttryckt i ton. |
| --- | --- |

7.

Den exakta exporterade kvantiteten (i enheter), uttryckt i ton.

| 8. | Intygets nummer och sista giltighetsdag (tre månader efter utfärdandet). |
| --- | --- |

8.

Intygets nummer och sista giltighetsdag (tre månader efter utfärdandet).

| 9. | Namnet på den företrädare för CARBIO som har utfärdat intyget samt följande undertecknade försäkran:

  ”Undertecknad intygar härmed att detta intyg utfärdats för direkt export till Europeiska unionen av de varor som omfattas av den handelsfaktura som åtföljer försäljning som omfattas av åtagandet, och att intyget har utfärdats inom ramen för och enligt villkoren för det åtagande som [företagets namn] erbjudit och Europeiska kommissionen godtagit genom genomförandebeslut (EU) 2019/245. Jag intygar att uppgifterna i detta intyg är riktiga och att den mängd som intyget gäller inte överskrider tröskeln i åtagandet.” |
| --- | --- |

9.

Namnet på den företrädare för CARBIO som har utfärdat intyget samt följande undertecknade försäkran:

”Undertecknad intygar härmed att detta intyg utfärdats för direkt export till Europeiska unionen av de varor som omfattas av den handelsfaktura som åtföljer försäljning som omfattas av åtagandet, och att intyget har utfärdats inom ramen för och enligt villkoren för det åtagande som [företagets namn] erbjudit och Europeiska kommissionen godtagit genom genomförandebeslut (EU) 2019/245. Jag intygar att uppgifterna i detta intyg är riktiga och att den mängd som intyget gäller inte överskrider tröskeln i åtagandet.”

| 10. | Datum. |
| --- | --- |

10.

Datum.

| 11. | CARBIO:s underskrift och stämpel. |
| --- | --- |

11.

CARBIO:s underskrift och stämpel.

---

BILAGA 3

Följande uppgifter ska anges i den handelsfaktura som åtföljer företagets försäljning till Europeiska unionen av varor som omfattas av utjämningstullar:

| 1. | Rubriken ”HANDELSFAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UTJÄMNINGSTULL”. |
| --- | --- |

1.

Rubriken ”HANDELSFAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UTJÄMNINGSTULL”.

| 2. | Namnet på det företag som har utfärdat handelsfakturan och namnet på det företag som tillverkar varorna. |
| --- | --- |

2.

Namnet på det företag som har utfärdat handelsfakturan och namnet på det företag som tillverkar varorna.

| 3. | Handelsfakturans nummer. |
| --- | --- |

3.

Handelsfakturans nummer.

| 4. | Datum för utfärdande av handelsfakturan. |
| --- | --- |

4.

Datum för utfärdande av handelsfakturan.

| 5. | Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de varor som anges i fakturan ska tullklareras vid Europeiska unionens gräns. |
| --- | --- |

5.

Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de varor som anges i fakturan ska tullklareras vid Europeiska unionens gräns.

| 6. | En exakt och tydlig beskrivning av varorna, med uppgift om






  — | tekniska specifikationer för företagets produktkodnummer (CPC), |
| --- | --- | --- |

6.

En exakt och tydlig beskrivning av varorna, med uppgift om

—

tekniska specifikationer för företagets produktkodnummer (CPC),

| — | företagets produktkodnummer (CPC), |
| --- | --- |

—

företagets produktkodnummer (CPC),

| — | KN-nummer, och |
| --- | --- |

—

KN-nummer, och

| — | kvantitet (i enheter, uttryckt i ton). |
| --- | --- |

—

kvantitet (i enheter, uttryckt i ton).

| 7. | Försäljningsvillkor, med uppgift om






  — | pris per enhet (ton), |
| --- | --- | --- |

7.

Försäljningsvillkor, med uppgift om

—

pris per enhet (ton),

| — | betalningsvillkor, |
| --- | --- |

—

betalningsvillkor,

| — | leveransvillkor, |
| --- | --- |

—

leveransvillkor,

| — | sammanlagda rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

—

sammanlagda rabatter och avdrag.

| 8. | Namn på och underskrift av den tjänsteman vid företaget som har utfärdat handelsfakturan. |
| --- | --- |

8.

Namn på och underskrift av den tjänsteman vid företaget som har utfärdat handelsfakturan.

---

BESLUT

| 12.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 40/71 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 40/71

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/245

av den 11 februari 2019

om godtagande av åtaganden som erbjudits efter införandet av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Argentina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artiklarna 13 och 15,

efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (2), och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Den 31 januari 2018 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antisubventionsundersökning av import till unionen av biodiesel med ursprung i Argentina enligt artikel 10 i förordning (EU) 2016/1037. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 31 januari 2018 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antisubventionsundersökning av import till unionen av biodiesel med ursprung i Argentina enligt artikel 10 i förordning (EU) 2016/1037. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

Europeiska unionens officiella tidning

3

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Den 21 september 2018 underrättade kommissionen, genom ett informationsdokument, alla berörda parter om sina preliminära undersökningsresultat och om att ingen provisorisk utjämningstull skulle införas på import till unionen av biodiesel med ursprung i Argentina (nedan kallad den berörda produkten) och bekräftade att undersökningen skulle fortsätta. |
| --- | --- |

(2)

Den 21 september 2018 underrättade kommissionen, genom ett informationsdokument, alla berörda parter om sina preliminära undersökningsresultat och om att ingen provisorisk utjämningstull skulle införas på import till unionen av biodiesel med ursprung i Argentina (nedan kallad den berörda produkten) och bekräftade att undersökningen skulle fortsätta.

den berörda produkten

| (3) | Den 3 december 2018 lämnade kommissionen till alla parter ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig utjämningstull på import av den berörda produkten till unionen. Alla parter beviljades även en tidsfrist, inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

Den 3 december 2018 lämnade kommissionen till alla parter ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig utjämningstull på import av den berörda produkten till unionen. Alla parter beviljades även en tidsfrist, inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter.

B.   ERBJUDANDEN OM ÅTAGANDEN

ERBJUDANDEN OM ÅTAGANDEN

1.   Erbjudanden om åtaganden

Erbjudanden om åtaganden

| (4) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter erbjöd alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare, inbegripet närstående företag, tillsammans med argentinska biodrivmedelskammaren (Cámara Argentina de Biocombustibles, nedan kallad CARBIO) prisåtaganden i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EU) 2016/1037. |
| --- | --- |

(4)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter erbjöd alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare, inbegripet närstående företag, tillsammans med argentinska biodrivmedelskammaren (Cámara Argentina de Biocombustibles, nedan kallad CARBIO) prisåtaganden i enlighet med artikel 13.1 i förordning (EU) 2016/1037.

CARBIO

2.   Bedömning av erbjudandena om åtaganden

Bedömning av erbjudandena om åtaganden

| (5) | För att säkerställa att åtagandena är praktiskt genomförbara lade de argentinska exportörerna fram erbjudanden om åtaganden med ett minimiimportpris för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa att åtagandena är praktiskt genomförbara lade de argentinska exportörerna fram erbjudanden om åtaganden med ett minimiimportpris för den berörda produkten.

| (6) | För att säkerställa att den skadevållande subventioneringen undanröjs och se till att det blir praktiskt genomförbart att övervaka de exporterande tillverkare som erbjuder åtagandena erbjöd sig dessa argentinska exportörer vidare att säkerställa att importmängden inom ramen för åtagandena fastställs till en årlig nivå ungefär motsvarande deras totala försäljning på marknaden och garantera likvärdiga konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att den skadevållande subventioneringen undanröjs och se till att det blir praktiskt genomförbart att övervaka de exporterande tillverkare som erbjuder åtagandena erbjöd sig dessa argentinska exportörer vidare att säkerställa att importmängden inom ramen för åtagandena fastställs till en årlig nivå ungefär motsvarande deras totala försäljning på marknaden och garantera likvärdiga konkurrensvillkor.

| (7) | För att bedöma om dessa prisåtaganden undanröjer de skadevållande verkningarna av subventioneringen analyserade kommissionen bl.a. de nuvarande exportpriserna för den berörda produkten och nivån på den slutgiltiga utjämningstullen samt andra relevanta undersökningsresultat. |
| --- | --- |

(7)

För att bedöma om dessa prisåtaganden undanröjer de skadevållande verkningarna av subventioneringen analyserade kommissionen bl.a. de nuvarande exportpriserna för den berörda produkten och nivån på den slutgiltiga utjämningstullen samt andra relevanta undersökningsresultat.

| (8) | Kommissionen konstaterade att den skadevållande subventioneringen kan undanröjas genom prisåtaganden för import under den föreslagna årliga nivån, kombinerat med en slutgiltig värdetull på import som överstiger den årliga nivå som avses i skäl 6. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen konstaterade att den skadevållande subventioneringen kan undanröjas genom prisåtaganden för import under den föreslagna årliga nivån, kombinerat med en slutgiltig värdetull på import som överstiger den årliga nivå som avses i skäl 6.

| (9) | CARBIO åtog sig också att förse kommissionen med regelbunden, utförlig information om de argentinska exporterande tillverkarnas försäljning i unionen för att kommissionen effektivt ska kunna övervaka åtagandena. Mot bakgrund av CARBIOs aktiva roll och skyddsnätet i form av den årliga nivå som avses i skäl 6 ansåg kommissionen att risken för att de erbjudna åtagandena ska kringgås är begränsad. |
| --- | --- |

(9)

CARBIO åtog sig också att förse kommissionen med regelbunden, utförlig information om de argentinska exporterande tillverkarnas försäljning i unionen för att kommissionen effektivt ska kunna övervaka åtagandena. Mot bakgrund av CARBIOs aktiva roll och skyddsnätet i form av den årliga nivå som avses i skäl 6 ansåg kommissionen att risken för att de erbjudna åtagandena ska kringgås är begränsad.

C.   PARTERNAS SYNPUNKTER OCH GODTAGANDE AV ERBJUDANDENA OM ÅTAGANDEN

PARTERNAS SYNPUNKTER OCH GODTAGANDE AV ERBJUDANDENA OM ÅTAGANDEN

| (10) | Erbjudandena om åtaganden har delgetts de berörda parterna. |
| --- | --- |

(10)

Erbjudandena om åtaganden har delgetts de berörda parterna.

| (11) | Unionsindustrin hävdade att erbjudandena om åtaganden inte kan godtas, eftersom de inte har någon koppling till undersökningsresultaten och erbjudandena därmed inte kommer att undanröja de skadevållande verkningarna av subventioneringen. |
| --- | --- |

(11)

Unionsindustrin hävdade att erbjudandena om åtaganden inte kan godtas, eftersom de inte har någon koppling till undersökningsresultaten och erbjudandena därmed inte kommer att undanröja de skadevållande verkningarna av subventioneringen.

| (12) | European Biodiesel Board (nedan kallad EBB) förespråkade ett minimiimportpris motsvarande exportpriset/exportpriserna under undersökningsperioden plus beloppet för subventioneringen/skademarginalerna, eventuellt indexerat för att ta hänsyn till prisutvecklingen för den viktigaste råvaran. EBB menade att bara en sådan prisnivå skulle säkerställa att de argentinska priserna inte skulle komma att underskrida priserna i unionen. Den tyska biobränsleindustrins branschorganisation (nedan kallad VDB) hävdade att minimiimportpriset bör beräknas med hjälp av importpriset plus utjämningstullen. Union for the Promotion of Oil and Protein Plants (nedan kallad UFOP) ställde sig bakom VDB:s invändning. Den europeiska jordbrukssammanslutningen (nedan kallad COPA-COGECA) noterade den markanta ökningen av unionens import av argentinsk biodiesel sedan antidumpningsåtgärderna mjukats upp och erinrade, tillsammans med European Oilseed Alliance (nedan kallat EOA), om att Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1513 (4) begränsar produktionen av europeiskt biobränsle. |
| --- | --- |

(12)

European Biodiesel Board (nedan kallad EBB) förespråkade ett minimiimportpris motsvarande exportpriset/exportpriserna under undersökningsperioden plus beloppet för subventioneringen/skademarginalerna, eventuellt indexerat för att ta hänsyn till prisutvecklingen för den viktigaste råvaran. EBB menade att bara en sådan prisnivå skulle säkerställa att de argentinska priserna inte skulle komma att underskrida priserna i unionen. Den tyska biobränsleindustrins branschorganisation (nedan kallad VDB) hävdade att minimiimportpriset bör beräknas med hjälp av importpriset plus utjämningstullen. Union for the Promotion of Oil and Protein Plants (nedan kallad UFOP) ställde sig bakom VDB:s invändning. Den europeiska jordbrukssammanslutningen (nedan kallad COPA-COGECA) noterade den markanta ökningen av unionens import av argentinsk biodiesel sedan antidumpningsåtgärderna mjukats upp och erinrade, tillsammans med European Oilseed Alliance (nedan kallat EOA), om att Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1513 (4) begränsar produktionen av europeiskt biobränsle.

EBB

VDB

UFOP

COPA-COGECA

EOA

4

| (13) | Kommissionen erinrade om att den föreslagna årliga importnivån (omkring 10 % av den genomsnittliga årliga förbrukningen i unionen mellan 2014 och undersökningsperioden) är direkt kopplad till undersökningsresultaten. Kommissionen fastställde en risk för väsentlig skada för unionsindustrin på grundval av den importnivå som granskats i denna undersökning. Kommissionen ansåg därför att den föreslagna årliga nivån i princip inte bör inverka negativt på unionsindustrins samlade försäljning. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen erinrade om att den föreslagna årliga importnivån (omkring 10 % av den genomsnittliga årliga förbrukningen i unionen mellan 2014 och undersökningsperioden) är direkt kopplad till undersökningsresultaten. Kommissionen fastställde en risk för väsentlig skada för unionsindustrin på grundval av den importnivå som granskats i denna undersökning. Kommissionen ansåg därför att den föreslagna årliga nivån i princip inte bör inverka negativt på unionsindustrins samlade försäljning.

| (14) | Vad beträffar beräkningen av minimiimportpriset, är den knuten till de genomsnittliga månatliga prisnoteringar för sojabönolja som offentliggörs av jordbruksministeriet i Argentina och inkluderar exportskatten (noteringarna motsvarar priserna fritt ombord, fob) Över den årliga nivån gäller värdetullen. Kommissionen ansåg därför att ett sådant minimiimportpris minskar inverkan på priserna för insatsvaror som omfattas av de argentinska myndigheternas stödpolitik. |
| --- | --- |

(14)

Vad beträffar beräkningen av minimiimportpriset, är den knuten till de genomsnittliga månatliga prisnoteringar för sojabönolja som offentliggörs av jordbruksministeriet i Argentina och inkluderar exportskatten (noteringarna motsvarar priserna fritt ombord, fob) Över den årliga nivån gäller värdetullen. Kommissionen ansåg därför att ett sådant minimiimportpris minskar inverkan på priserna för insatsvaror som omfattas av de argentinska myndigheternas stödpolitik.

| (15) | Följaktligen ansåg kommissionen att minimiimportpriset, kombinerat med den föreslagna årliga nivån plus värdetullen på den import av den berörda produkten som överstiger den årliga nivån, undanröjer verkningarna av den skadevållande subventioneringen. Dessa invändningar avvisades därför. |
| --- | --- |

(15)

Följaktligen ansåg kommissionen att minimiimportpriset, kombinerat med den föreslagna årliga nivån plus värdetullen på den import av den berörda produkten som överstiger den årliga nivån, undanröjer verkningarna av den skadevållande subventioneringen. Dessa invändningar avvisades därför.

| (16) | EBB hävdade vidare att minimiimportpriset lätt kan manipuleras, eftersom de argentinska exporterande tillverkarna, tack vare den vinst som sannolikt kommer att byggas upp när de säljer den berörda produkten inom den årliga nivån, mycket lättare kan absorbera utjämningstullen för importen över den årliga nivån. |
| --- | --- |

(16)

EBB hävdade vidare att minimiimportpriset lätt kan manipuleras, eftersom de argentinska exporterande tillverkarna, tack vare den vinst som sannolikt kommer att byggas upp när de säljer den berörda produkten inom den årliga nivån, mycket lättare kan absorbera utjämningstullen för importen över den årliga nivån.

| (17) | Kommissionen påpekade att det argumentet strider mot EBB:s argument att minimiimportpriset har fastställts på en för låg nivå. Om så vore fallet skulle det inte finnas någon ytterligare vinst att missbruka på det sätt som påstås. CARBIO hävdade vidare att de argentinska exporterande tillverkarna inte har möjlighet att bedriva en viss försäljning till minimiimportpris och en annan med tullen betald. De kan bara sälja till ett pris med tullen betald när den årliga nivån är helt uttömd. Den påstådda risken kommer därmed att begränsas. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen påpekade att det argumentet strider mot EBB:s argument att minimiimportpriset har fastställts på en för låg nivå. Om så vore fallet skulle det inte finnas någon ytterligare vinst att missbruka på det sätt som påstås. CARBIO hävdade vidare att de argentinska exporterande tillverkarna inte har möjlighet att bedriva en viss försäljning till minimiimportpris och en annan med tullen betald. De kan bara sälja till ett pris med tullen betald när den årliga nivån är helt uttömd. Den påstådda risken kommer därmed att begränsas.

| (18) | Kommissionen konstaterade att både CARBIO och de exporterande tillverkarna som gör åtagandet under alla omständigheter (genom texten till åtagandet) känner till att kommissionens beslut att godta erbjudandena om åtaganden bygger på förtroende. Varje missbruk av detta förtroende leder till att godtagandet av åtagandet återtas och att utjämningstullarna tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen konstaterade att både CARBIO och de exporterande tillverkarna som gör åtagandet under alla omständigheter (genom texten till åtagandet) känner till att kommissionens beslut att godta erbjudandena om åtaganden bygger på förtroende. Varje missbruk av detta förtroende leder till att godtagandet av åtagandet återtas och att utjämningstullarna tillämpas fullt ut.

| (19) | De exporterande tillverkare som erbjuder åtagandena har dessutom åtagit sig att inte heller undergräva deras verkan vad beträffar försäljning utöver den årliga nivån. En överträdelse av åtagandena leder till att de återtas. Dessa invändningar avvisades därför. |
| --- | --- |

(19)

De exporterande tillverkare som erbjuder åtagandena har dessutom åtagit sig att inte heller undergräva deras verkan vad beträffar försäljning utöver den årliga nivån. En överträdelse av åtagandena leder till att de återtas. Dessa invändningar avvisades därför.

| (20) | EBB hävdade vidare att det erbjudna minimiimportpriset var för lågt och att det var ohållbart. |
| --- | --- |

(20)

EBB hävdade vidare att det erbjudna minimiimportpriset var för lågt och att det var ohållbart.

| (21) | CARBIO motsatte sig detta och menade att det fasta beloppet återspeglar en tillräcklig prisökning. Kommissionen menade att, såsom anges i skäl (11), minimiimportpriset kombinerat med den föreslagna årliga nivån tillsammans med värdetullen på import av den berörda produkten som överstiger denna årliga nivå i princip bör undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen. Dessa invändningar avvisades därför. |
| --- | --- |

(21)

CARBIO motsatte sig detta och menade att det fasta beloppet återspeglar en tillräcklig prisökning. Kommissionen menade att, såsom anges i skäl (11), minimiimportpriset kombinerat med den föreslagna årliga nivån tillsammans med värdetullen på import av den berörda produkten som överstiger denna årliga nivå i princip bör undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen. Dessa invändningar avvisades därför.

| (22) | EBB hävdade vidare att källan till prisnoteringarna på sojabönolja inte bör vara baserad i Argentina, utan bör vara en ansedd oberoende källa. |
| --- | --- |

(22)

EBB hävdade vidare att källan till prisnoteringarna på sojabönolja inte bör vara baserad i Argentina, utan bör vara en ansedd oberoende källa.

| (23) | I erbjudandena om åtaganden förklaras att noteringarna visserligen offentliggörs av det argentinska jordbruksministeriet, men de är baserade på Chicago Board of Trades slutkurser plus premier som är baserade på Bolsa de Cereales de Buenos Aires dagliga kontrakt och köp- och säljpremier. Som sådana är de kopplade till de internationella prisnoteringarna för råvaror och deras tillförlitlighet kan övervakas, även med avseende på historiska trender. Detta bekräftades också av CARBIO och de argentinska myndigheterna. De senare garanterade också transparens och förutsägbarhet i fråga om den föreslagna källan. |
| --- | --- |

(23)

I erbjudandena om åtaganden förklaras att noteringarna visserligen offentliggörs av det argentinska jordbruksministeriet, men de är baserade på Chicago Board of Trades slutkurser plus premier som är baserade på Bolsa de Cereales de Buenos Aires dagliga kontrakt och köp- och säljpremier. Som sådana är de kopplade till de internationella prisnoteringarna för råvaror och deras tillförlitlighet kan övervakas, även med avseende på historiska trender. Detta bekräftades också av CARBIO och de argentinska myndigheterna. De senare garanterade också transparens och förutsägbarhet i fråga om den föreslagna källan.

| (24) | Fördelen med den källa som föreslås i erbjudandena om åtaganden är att den är allmänt tillgänglig och därför kan övervakas. Kommissionen kommer att övervaka prisnoteringarnas tillförlitlighet noggrant för att säkerställa att inga omständigheter och åtgärder föreligger som undergräver åtagandenas verkan. Varje missbruk av förtroendet är tillräcklig grund för kommissionen att omedelbart återta godtagandet av åtagandena och införa utjämningstullarna. |
| --- | --- |

(24)

Fördelen med den källa som föreslås i erbjudandena om åtaganden är att den är allmänt tillgänglig och därför kan övervakas. Kommissionen kommer att övervaka prisnoteringarnas tillförlitlighet noggrant för att säkerställa att inga omständigheter och åtgärder föreligger som undergräver åtagandenas verkan. Varje missbruk av förtroendet är tillräcklig grund för kommissionen att omedelbart återta godtagandet av åtagandena och införa utjämningstullarna.

| (25) | Vidare fastställs också i åtagandena att varje förändring av omständigheterna under genomförandet och tillämpningen av åtagandena, jämfört med de vid tidpunkten för godtagandet och för beslutet att godta erbjudandena om åtaganden relevanta omständigheterna, kan leda till att godtagandet av åtagandena återtas. Den invändningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(25)

Vidare fastställs också i åtagandena att varje förändring av omständigheterna under genomförandet och tillämpningen av åtagandena, jämfört med de vid tidpunkten för godtagandet och för beslutet att godta erbjudandena om åtaganden relevanta omständigheterna, kan leda till att godtagandet av åtagandena återtas. Den invändningen avvisades därför.

| (26) | EBB hävdade vidare att de argentinska myndigheterna skulle kunna sänka exporttullen, varigenom minimiimportpriset skulle sänkas. Detta skulle i sin tur leda till en situation där de argentinska exportörerna skulle kunna maximera sin marknadsandel. |
| --- | --- |

(26)

EBB hävdade vidare att de argentinska myndigheterna skulle kunna sänka exporttullen, varigenom minimiimportpriset skulle sänkas. Detta skulle i sin tur leda till en situation där de argentinska exportörerna skulle kunna maximera sin marknadsandel.

| (27) | Kommissionen ansåg att variationer i minimipriset i linje med förändrade råvarupriser är en rimlig indexeringsmetod som återspeglar marknadsvillkoren. Vidare kan varje förändring av omständigheterna under genomförandet och tillämpningen av åtagandena, jämfört med de vid tidpunkten för godtagandet och för beslutet att godta åtagandet relevanta omständigheterna, leda till att godtagandet av åtagandena återtas. Den invändningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen ansåg att variationer i minimipriset i linje med förändrade råvarupriser är en rimlig indexeringsmetod som återspeglar marknadsvillkoren. Vidare kan varje förändring av omständigheterna under genomförandet och tillämpningen av åtagandena, jämfört med de vid tidpunkten för godtagandet och för beslutet att godta åtagandet relevanta omständigheterna, leda till att godtagandet av åtagandena återtas. Den invändningen avvisades därför.

| (28) | EBB anförde också att de fasta belopp som läggs till de kvartalsvisa genomsnittspriserna på sojabönolja inte bör fastställas före varje sändning. EBB:s uppfattning om det fasta beloppet är inte korrekt. Det fasta beloppet fastställs inte före varje sändning. Som svar på EBB:s synpunkter förklarade CARBIO att det fasta beloppet är fastlagt på en bestämd nivå och inte beroende av (eller anpassningsbart efter) de argentinska exporterande tillverkarnas agerande. Den synpunkten avvisades därför. |
| --- | --- |

(28)

EBB anförde också att de fasta belopp som läggs till de kvartalsvisa genomsnittspriserna på sojabönolja inte bör fastställas före varje sändning. EBB:s uppfattning om det fasta beloppet är inte korrekt. Det fasta beloppet fastställs inte före varje sändning. Som svar på EBB:s synpunkter förklarade CARBIO att det fasta beloppet är fastlagt på en bestämd nivå och inte beroende av (eller anpassningsbart efter) de argentinska exporterande tillverkarnas agerande. Den synpunkten avvisades därför.

| (29) | EBB förordade ett europeiskt referenspris på vegetabilisk olja på spotbasis (daglig) i stället för på kvartalsbasis, inkluderande en mix av europeisk sojabönolja och vegetabiliska oljor som används i Europa. Förutom en allmän beskrivning nämnde EBB ingen konkret alternativ referenspriskälla. Referensprissystemet måste vara hanterbart i praktiken och ett dagligt referenspris skulle inte vara praktiskt genomförbart vid övervakningen av åtagandena. Kommissionen ansåg under alla omständigheter att den prisnotering som föreslås i erbjudandena om åtaganden är rimlig, i enlighet med vad som anges i de föregående skälen. Den invändningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(29)

EBB förordade ett europeiskt referenspris på vegetabilisk olja på spotbasis (daglig) i stället för på kvartalsbasis, inkluderande en mix av europeisk sojabönolja och vegetabiliska oljor som används i Europa. Förutom en allmän beskrivning nämnde EBB ingen konkret alternativ referenspriskälla. Referensprissystemet måste vara hanterbart i praktiken och ett dagligt referenspris skulle inte vara praktiskt genomförbart vid övervakningen av åtagandena. Kommissionen ansåg under alla omständigheter att den prisnotering som föreslås i erbjudandena om åtaganden är rimlig, i enlighet med vad som anges i de föregående skälen. Den invändningen avvisades därför.

| (30) | EBB föreslog att kommissionen skulle förvalta den årliga nivån efter medlemsstat på månadsvis eller kvartalsvis basis. Kommissionen kunde inte tillmötesgå denna begäran. För det första gäller utjämningsåtgärder i alla former för hela unionens tullområde, vilket även CARBIO påpekade. Hur som helst skulle ett sådant övervakningssystem vara alldeles för komplext och därmed inte praktiskt genomförbart för kommissionen. EBB:s förslag att dela upp den årliga nivån på månadsvis eller kvartalsvis basis strider mot argumentet att de argentinska tillverkarna kan kompensera för försäljning inom den årliga nivån med försäljning utöver denna. En månadsvis eller kvartalsvis uppdelning skulle förvärra denna risk betydligt. Den begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(30)

EBB föreslog att kommissionen skulle förvalta den årliga nivån efter medlemsstat på månadsvis eller kvartalsvis basis. Kommissionen kunde inte tillmötesgå denna begäran. För det första gäller utjämningsåtgärder i alla former för hela unionens tullområde, vilket även CARBIO påpekade. Hur som helst skulle ett sådant övervakningssystem vara alldeles för komplext och därmed inte praktiskt genomförbart för kommissionen. EBB:s förslag att dela upp den årliga nivån på månadsvis eller kvartalsvis basis strider mot argumentet att de argentinska tillverkarna kan kompensera för försäljning inom den årliga nivån med försäljning utöver denna. En månadsvis eller kvartalsvis uppdelning skulle förvärra denna risk betydligt. Den begäran avvisades därför.

| (31) | EBB föreslog också att den årliga nivån för försäljning inom ramen för minimiimportpriset bör utgå från en lägre nivå och sedan gradvis öka tills man når den årliga nivå som föreslås i erbjudandena om åtaganden. Som svar på detta framförde CARBIO att det med de nuvarande handelsreglerna inte finns någon möjlighet för någon sådan progressivitet vid införandet av åtgärder (oavsett form) för att ”testa” deras verkan. EBB lade inte fram någon välgrundad motivering för att progressivt införa den årliga nivån. Kommissionen bedömde hur som helst erbjudandena om åtaganden så som de lagts fram av de exporterande tillverkarna. Kommissionen ansåg att minimiimportpriset kombinerat med den föreslagna årliga nivån tillsammans med värdetullen på import av den berörda produkten som överstiger denna årliga nivå i princip bör undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen. Dessa invändningar avvisades därför. |
| --- | --- |

(31)

EBB föreslog också att den årliga nivån för försäljning inom ramen för minimiimportpriset bör utgå från en lägre nivå och sedan gradvis öka tills man når den årliga nivå som föreslås i erbjudandena om åtaganden. Som svar på detta framförde CARBIO att det med de nuvarande handelsreglerna inte finns någon möjlighet för någon sådan progressivitet vid införandet av åtgärder (oavsett form) för att ”testa” deras verkan. EBB lade inte fram någon välgrundad motivering för att progressivt införa den årliga nivån. Kommissionen bedömde hur som helst erbjudandena om åtaganden så som de lagts fram av de exporterande tillverkarna. Kommissionen ansåg att minimiimportpriset kombinerat med den föreslagna årliga nivån tillsammans med värdetullen på import av den berörda produkten som överstiger denna årliga nivå i princip bör undanröja verkningarna av den skadevållande subventioneringen. Dessa invändningar avvisades därför.

| (32) | EBB begärde klargörande om minimiimportpriset för försäljning till närstående parter i unionen. Kommissionen bekräftade att försäljning till närstående parter i unionen kommer att ske till ett minimiimportpris utökat med ett belopp för att ta hänsyn till försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. |
| --- | --- |

(32)

EBB begärde klargörande om minimiimportpriset för försäljning till närstående parter i unionen. Kommissionen bekräftade att försäljning till närstående parter i unionen kommer att ske till ett minimiimportpris utökat med ett belopp för att ta hänsyn till försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

| (33) | EBB anförde slutligen att åtagandena borde ha klausuler som möjliggör en översyn eller ett återtagande i händelse av förändrade omständigheter eller överträdelser. Kommissionen bekräftade att erbjudandena om åtaganden innehåller sådana klausuler. I erbjudandena om åtaganden fastställs att varje förändring av omständigheterna under genomförandet och tillämpningen av åtagandena, jämfört med de vid tidpunkten för godtagandet och för beslutet att godta erbjudandena om åtaganden relevanta omständigheterna, kan leda till att godtagandet av åtagandena återtas. De slutgiltiga åtgärderna, inklusive åtagandenas lämplighet, omfattas också av en interimsöversyn i enlighet med bestämmelserna i artikel 19 i förordning (EU) 2016/1037. |
| --- | --- |

(33)

EBB anförde slutligen att åtagandena borde ha klausuler som möjliggör en översyn eller ett återtagande i händelse av förändrade omständigheter eller överträdelser. Kommissionen bekräftade att erbjudandena om åtaganden innehåller sådana klausuler. I erbjudandena om åtaganden fastställs att varje förändring av omständigheterna under genomförandet och tillämpningen av åtagandena, jämfört med de vid tidpunkten för godtagandet och för beslutet att godta erbjudandena om åtaganden relevanta omständigheterna, kan leda till att godtagandet av åtagandena återtas. De slutgiltiga åtgärderna, inklusive åtagandenas lämplighet, omfattas också av en interimsöversyn i enlighet med bestämmelserna i artikel 19 i förordning (EU) 2016/1037.

| (34) | Kommissionen ansåg således att de argentinska exporterande tillverkarnas erbjudanden om åtaganden kan godtas. De exporterande tillverkare som erbjuder åtagandena, CARBIO och alla berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter, överväganden och skyldigheter som gör att erbjudandena om åtaganden kan godtas. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen ansåg således att de argentinska exporterande tillverkarnas erbjudanden om åtaganden kan godtas. De exporterande tillverkare som erbjuder åtagandena, CARBIO och alla berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter, överväganden och skyldigheter som gör att erbjudandena om åtaganden kan godtas.

3.   Synpunkter efter underrättelsen om kommissionens avsikt att godta erbjudandena om åtaganden

Synpunkter efter underrättelsen om kommissionens avsikt att godta erbjudandena om åtaganden

| (35) | EBB, VDB, UFOP, COPA-COGECA, EOA, Fediol (den europeiska sammanslutningen för industrin för vegetabiliska oljor och proteinmjöl), de argentinska exporterande tillverkarna och CARBIO inkom med synpunkter efter underrättelsen om kommissionens avsikt att godta erbjudandena om åtaganden. |
| --- | --- |

(35)

EBB, VDB, UFOP, COPA-COGECA, EOA, Fediol (den europeiska sammanslutningen för industrin för vegetabiliska oljor och proteinmjöl), de argentinska exporterande tillverkarna och CARBIO inkom med synpunkter efter underrättelsen om kommissionens avsikt att godta erbjudandena om åtaganden.

| (36) | EBB, VDB och UFOP begärde att det åtagande som de argentinska exportörerna och CARBIO lagt fram om att inte utfärda mer än 45 % av exportintygen under ett kvartal skulle minskas till 25–30 % per kvartal. De menade att exporten på så sätt skulle fördelas över hela året, utan att importen på unionsmarknaden skulle koncentreras till vissa kvartal. |
| --- | --- |

(36)

EBB, VDB och UFOP begärde att det åtagande som de argentinska exportörerna och CARBIO lagt fram om att inte utfärda mer än 45 % av exportintygen under ett kvartal skulle minskas till 25–30 % per kvartal. De menade att exporten på så sätt skulle fördelas över hela året, utan att importen på unionsmarknaden skulle koncentreras till vissa kvartal.

| (37) | Kommissionen konstaterade utifrån data för 2018 att importen från Argentina var fördelad över hela kalenderåret utan att vara koncentrerad till något visst kvartal, även om en viss ökning kunde noteras under vissa månader. Att importen teoretiskt skulle kunna koncentreras till något visst kvartal, återspeglar inte handelsmönstret före införandet av åtgärder. Kommissionen konstaterade också att varje betydande förändring i de argentinska exportörernas handelsmönster som kan undergräva åtagandenas verkan kan leda till att kommissionen återtar godtagandet av åtagandena och att utjämningstullen tillämpas fullt ut. Efter unionsindustrins synpunkter lade dock de argentinska exportörerna och CARBIO genom ett följebrev fram ett nytt åtagande, enligt vilket man åtog sig att inte utfärda exportintyg för mer än 37 % av den årliga nivån under ett och samma kvartal. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen konstaterade utifrån data för 2018 att importen från Argentina var fördelad över hela kalenderåret utan att vara koncentrerad till något visst kvartal, även om en viss ökning kunde noteras under vissa månader. Att importen teoretiskt skulle kunna koncentreras till något visst kvartal, återspeglar inte handelsmönstret före införandet av åtgärder. Kommissionen konstaterade också att varje betydande förändring i de argentinska exportörernas handelsmönster som kan undergräva åtagandenas verkan kan leda till att kommissionen återtar godtagandet av åtagandena och att utjämningstullen tillämpas fullt ut. Efter unionsindustrins synpunkter lade dock de argentinska exportörerna och CARBIO genom ett följebrev fram ett nytt åtagande, enligt vilket man åtog sig att inte utfärda exportintyg för mer än 37 % av den årliga nivån under ett och samma kvartal.

| (38) | EBB framförde att exportintygens giltighet borde förkortas och begränsas till det kvartal under vilket intygen utfärdas. De exporterande tillverkarna reviderade då sina erbjudanden om åtaganden och förkortade giltighetstiden för exportintygen från 4 till 3 månader. De åtog sig att som en allmän regel utfärda exportintyg snarast möjligt efter det att motsvarande faktura ställts ut och under alla omständigheter inte senare än tre månader efter detta fakturadatum. Denna begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(38)

EBB framförde att exportintygens giltighet borde förkortas och begränsas till det kvartal under vilket intygen utfärdas. De exporterande tillverkarna reviderade då sina erbjudanden om åtaganden och förkortade giltighetstiden för exportintygen från 4 till 3 månader. De åtog sig att som en allmän regel utfärda exportintyg snarast möjligt efter det att motsvarande faktura ställts ut och under alla omständigheter inte senare än tre månader efter detta fakturadatum. Denna begäran avvisades därför.

| (39) | Kommissionen ansåg att CARBIOs och de exporterande tillverkarnas åtagande att inte utfärda exportintyg för mer än 37 % av den årliga nivån under ett kvartal minskar risken för att den argentinska exporten av biodiesel koncentreras till en viss period. Invändningen om en eventuell koncentration av importen har därmed beaktats. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen ansåg att CARBIOs och de exporterande tillverkarnas åtagande att inte utfärda exportintyg för mer än 37 % av den årliga nivån under ett kvartal minskar risken för att den argentinska exporten av biodiesel koncentreras till en viss period. Invändningen om en eventuell koncentration av importen har därmed beaktats.

| (40) | EBB föreslog att en ny klausul skulle införas i erbjudandena om åtaganden för att förtydliga CARBIOs och exportörernas åtagande att inte undergräva åtagandenas mål. Kommissionen bekräftade att exportörerna och CARBIO har en allmän skyldighet att respektera villkoren i åtagandena och att inte undergräva deras verkan. |
| --- | --- |

(40)

EBB föreslog att en ny klausul skulle införas i erbjudandena om åtaganden för att förtydliga CARBIOs och exportörernas åtagande att inte undergräva åtagandenas mål. Kommissionen bekräftade att exportörerna och CARBIO har en allmän skyldighet att respektera villkoren i åtagandena och att inte undergräva deras verkan.

| (41) | EBB, VDB och UFOP begärde ett veckovis eller månadsvis fastställt minimiimportpris i stället för det kvartalsvisa som föreslås i erbjudandena om åtaganden. Enligt deras uppfattning skulle ett sådant veckovis eller månadsvis fastställt minimiimportpris begränsa de argentinska exportörernas arbitragemöjligheter på en mycket volatil och fluktuerande marknad. |
| --- | --- |

(41)

EBB, VDB och UFOP begärde ett veckovis eller månadsvis fastställt minimiimportpris i stället för det kvartalsvisa som föreslås i erbjudandena om åtaganden. Enligt deras uppfattning skulle ett sådant veckovis eller månadsvis fastställt minimiimportpris begränsa de argentinska exportörernas arbitragemöjligheter på en mycket volatil och fluktuerande marknad.

| (42) | Kommissionen analyserade denna begäran noggrant och drog slutsatsen att ett fastställt minimiimportpris på kvartalsbasis säkerställer att erbjudandena om åtaganden kan genomföras och tillämpas bättre och på ett korrekt sätt utan att äventyra den korrigerande åtgärdens verkan för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen analyserade denna begäran noggrant och drog slutsatsen att ett fastställt minimiimportpris på kvartalsbasis säkerställer att erbjudandena om åtaganden kan genomföras och tillämpas bättre och på ett korrekt sätt utan att äventyra den korrigerande åtgärdens verkan för unionsindustrin.

| (43) | EBB menade att minimiimportpriset inom ramen för den årliga nivån måste fastställas på en lämplig nivå, eftersom ett minimiimportpris inom en marknadsandel på 10 % (eller till och med 5 %) är prissättande på en råvarumarknad. Kommissionen konstaterade att EBB inte har styrkt sitt påstående, utan bara i allmänna ordalag framfört att så skulle vara fallet på alla råvarumarknader. EBB hävdade vidare att CARBIO uttryckligen tillstått att minimiimportpriset aldrig kommer att ligga på en icke-skadevållande nivå. Detta gjordes genom att ange att tullen var så högt fastställd att det är orealistiskt att anta att de argentinska exportörerna skulle kunna bedriva någon tullbelagd export under hela den tid som erbjudandena om åtagandena gäller. |
| --- | --- |

(43)

EBB menade att minimiimportpriset inom ramen för den årliga nivån måste fastställas på en lämplig nivå, eftersom ett minimiimportpris inom en marknadsandel på 10 % (eller till och med 5 %) är prissättande på en råvarumarknad. Kommissionen konstaterade att EBB inte har styrkt sitt påstående, utan bara i allmänna ordalag framfört att så skulle vara fallet på alla råvarumarknader. EBB hävdade vidare att CARBIO uttryckligen tillstått att minimiimportpriset aldrig kommer att ligga på en icke-skadevållande nivå. Detta gjordes genom att ange att tullen var så högt fastställd att det är orealistiskt att anta att de argentinska exportörerna skulle kunna bedriva någon tullbelagd export under hela den tid som erbjudandena om åtagandena gäller.

| (44) | Kommissionen hänvisade till att den bedömt erbjudandena om åtaganden i deras helhet och anser att minimiimportpriset, kombinerat med den föreslagna årliga nivån plus värdetullen på import av den berörda produkten som överstiger denna årliga nivå, undanröjer verkningarna av den skadevållande subventioneringen. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen hänvisade till att den bedömt erbjudandena om åtaganden i deras helhet och anser att minimiimportpriset, kombinerat med den föreslagna årliga nivån plus värdetullen på import av den berörda produkten som överstiger denna årliga nivå, undanröjer verkningarna av den skadevållande subventioneringen.

| (45) | EBB hävdade att priset på sojabönolja som användes för att beräkna minimiimportpriset snedvridits genom de argentinska myndigheternas intervention, vilket kommissionen skulle ha bekräftat i förordningen om införande av slutgiltiga åtgärder avseende biodiesel under 2013. |
| --- | --- |

(45)

EBB hävdade att priset på sojabönolja som användes för att beräkna minimiimportpriset snedvridits genom de argentinska myndigheternas intervention, vilket kommissionen skulle ha bekräftat i förordningen om införande av slutgiltiga åtgärder avseende biodiesel under 2013.

| (46) | I skäl 36 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 (5) anges klart och tydligt, att det referenspris som de argentinska myndigheterna offentliggör återspeglar nivån på de internationella priserna. I skäl 38 i samma förordning anges att de inhemska priserna på de råvaror som främst används av tillverkare av biodiesel i Argentina konstaterades vara artificiellt lägre än de internationella priserna till följd av den snedvridning som orsakas av det argentinska exportskattesystemet. |
| --- | --- |

(46)

I skäl 36 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 (5) anges klart och tydligt, att det referenspris som de argentinska myndigheterna offentliggör återspeglar nivån på de internationella priserna. I skäl 38 i samma förordning anges att de inhemska priserna på de råvaror som främst används av tillverkare av biodiesel i Argentina konstaterades vara artificiellt lägre än de internationella priserna till följd av den snedvridning som orsakas av det argentinska exportskattesystemet.

5

| (47) | EBB hänvisade till kommissionens skäl för att avvisa de åtaganden som erbjudits 2013 av de indonesiska exporterande tillverkarna av biodiesel och bad kommissionen att förklara varför dessa skäl inte längre gäller. |
| --- | --- |

(47)

EBB hänvisade till kommissionens skäl för att avvisa de åtaganden som erbjudits 2013 av de indonesiska exporterande tillverkarna av biodiesel och bad kommissionen att förklara varför dessa skäl inte längre gäller.

| (48) | Kommissionen framförde att varje erbjudande om åtagande bedöms för sig då det tas emot och mot bakgrund av de omständigheter som föreligger i det enskilda fallet. Kommissionen erhöll erbjudanden om åtaganden från samtliga argentinska exporterande tillverkare, bedömde dessa erbjudanden vart och ett för sig och beaktade därvid alla uppgifter som lagts fram liksom slutsatserna från den nuvarande undersökningen. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen framförde att varje erbjudande om åtagande bedöms för sig då det tas emot och mot bakgrund av de omständigheter som föreligger i det enskilda fallet. Kommissionen erhöll erbjudanden om åtaganden från samtliga argentinska exporterande tillverkare, bedömde dessa erbjudanden vart och ett för sig och beaktade därvid alla uppgifter som lagts fram liksom slutsatserna från den nuvarande undersökningen.

| (49) | På grundval av denna bedömning och med beaktande av erbjudandenas alla delar föreslog kommissionen att de argentinska tillverkarnas och CARBIOs erbjudanden om åtaganden skulle godtas. |
| --- | --- |

(49)

På grundval av denna bedömning och med beaktande av erbjudandenas alla delar föreslog kommissionen att de argentinska tillverkarnas och CARBIOs erbjudanden om åtaganden skulle godtas.

| (50) | EBB anförde att de argentinska exporterande tillverkarna inte borde få sälja 5 % av andra produkter med ursprung i Argentina på grund av riskerna för korsvis kompensation. Kommissionen framförde att den har identifierat och bedömt riskerna för korsvis kompensation mot bakgrund av omständigheterna i detta ärende och åtagandena i deras helhet. Därför avvisas denna begäran. |
| --- | --- |

(50)

EBB anförde att de argentinska exporterande tillverkarna inte borde få sälja 5 % av andra produkter med ursprung i Argentina på grund av riskerna för korsvis kompensation. Kommissionen framförde att den har identifierat och bedömt riskerna för korsvis kompensation mot bakgrund av omständigheterna i detta ärende och åtagandena i deras helhet. Därför avvisas denna begäran.

| (51) | EBB anförde att det borde finnas en möjlighet till översyn inom ramen för erbjudandena om åtaganden, även på kommissionens eget initiativ. Kommissionen framförde att effekterna av förändrade omständigheter på åtagandena kan komma att utvärderas i framtiden, om omständigheterna skulle förändras. Möjligheterna till en översyn som anges i erbjudandena om åtaganden överensstämmer med tillämpliga bestämmelser i förordning (EU) 2016/1037. Den invändningen avvisas. |
| --- | --- |

(51)

EBB anförde att det borde finnas en möjlighet till översyn inom ramen för erbjudandena om åtaganden, även på kommissionens eget initiativ. Kommissionen framförde att effekterna av förändrade omständigheter på åtagandena kan komma att utvärderas i framtiden, om omständigheterna skulle förändras. Möjligheterna till en översyn som anges i erbjudandena om åtaganden överensstämmer med tillämpliga bestämmelser i förordning (EU) 2016/1037. Den invändningen avvisas.

| (52) | EBB, VDB och COPA-COGECA uttryckte farhågor för att de argentinska exporterande tillverkarna eventuellt inte skulle hantera åtagandet på ett rättvist och transparent sätt mot bakgrund av vad som hänt tidigare. Kommissionen hänvisade till att det i erbjudandena om åtaganden fastställs att kommissionens godtagande av åtagandena bygger på förtroende och varje handling som skadar detta förtroende utgör tillräcklig grund för ett återtagande av åtagandena. Den invändningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(52)

EBB, VDB och COPA-COGECA uttryckte farhågor för att de argentinska exporterande tillverkarna eventuellt inte skulle hantera åtagandet på ett rättvist och transparent sätt mot bakgrund av vad som hänt tidigare. Kommissionen hänvisade till att det i erbjudandena om åtaganden fastställs att kommissionens godtagande av åtagandena bygger på förtroende och varje handling som skadar detta förtroende utgör tillräcklig grund för ett återtagande av åtagandena. Den invändningen avvisades därför.

| (53) | VDB hävdade att de föreslagna åtagandenas struktur kan leda till en överträdelse av EU:s konkurrensregler. Kommissionen framförde att åtaganden som en form av åtgärder finns föreskrivna i förordning (EU) 2016/1037. I motsats till VDB:s påstående fastställer de företag som erbjuder åtagandena genom sina erbjudanden dessutom inte sinsemellan försäljningspriser till minimiprisets nivå, utan ett minimipris införs under vilket import inte får ske inom den årliga nivå som åtagandena täcker. Den invändningen avvisas därför. |
| --- | --- |

(53)

VDB hävdade att de föreslagna åtagandenas struktur kan leda till en överträdelse av EU:s konkurrensregler. Kommissionen framförde att åtaganden som en form av åtgärder finns föreskrivna i förordning (EU) 2016/1037. I motsats till VDB:s påstående fastställer de företag som erbjuder åtagandena genom sina erbjudanden dessutom inte sinsemellan försäljningspriser till minimiprisets nivå, utan ett minimipris införs under vilket import inte får ske inom den årliga nivå som åtagandena täcker. Den invändningen avvisas därför.

| (54) | VDB anförde att det, med tanke på kommissionens negativa erfarenheter av ett åtagande som var utformat på liknande sätt för solpaneler, var sannolikt att de föreslagna erbjudandena om åtaganden inte skulle vara verksamma. Kommissionen framförde att varje erbjudande om åtagande bedöms för sig då det tas emot och mot bakgrund av de omständigheter som föreligger i det enskilda fallet. Kommissionen hade noga analyserat de åtaganden som erbjudits och dragit slutsatsen att de kan godtas. Kommissionen hade beaktat gjorda åtaganden i deras helhet, bland annat CARBIOs aktiva roll samt skyddsnätet i form av den årliga nivån. Den invändningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(54)

VDB anförde att det, med tanke på kommissionens negativa erfarenheter av ett åtagande som var utformat på liknande sätt för solpaneler, var sannolikt att de föreslagna erbjudandena om åtaganden inte skulle vara verksamma. Kommissionen framförde att varje erbjudande om åtagande bedöms för sig då det tas emot och mot bakgrund av de omständigheter som föreligger i det enskilda fallet. Kommissionen hade noga analyserat de åtaganden som erbjudits och dragit slutsatsen att de kan godtas. Kommissionen hade beaktat gjorda åtaganden i deras helhet, bland annat CARBIOs aktiva roll samt skyddsnätet i form av den årliga nivån. Den invändningen avvisades därför.

4.   Genomförande och återtagande

Genomförande och återtagande

| (55) | Närhelst kommissionen i enlighet med artikel 13.9 i förordning (EU) 2016/1037 återtar sitt godtagande av ett åtagande efter en överträdelse med hänvisning till individuella transaktioner, och ogiltigförklarar tillhörande åtagandefakturor, uppkommer en tullskuld vid tidpunkten för godtagande av deklarationen för övergång till fri omsättning. |
| --- | --- |

(55)

Närhelst kommissionen i enlighet med artikel 13.9 i förordning (EU) 2016/1037 återtar sitt godtagande av ett åtagande efter en överträdelse med hänvisning till individuella transaktioner, och ogiltigförklarar tillhörande åtagandefakturor, uppkommer en tullskuld vid tidpunkten för godtagande av deklarationen för övergång till fri omsättning.

| (56) | Vid tidpunkten för godtagande av deklarationen för övergång till fri omsättning bör importörer vara medvetna om att en tullskuld, som en normal handelsrisk, kan förfalla till betalning, även om ett åtagande från den tillverkare som de köpte från direkt eller indirekt hade godtagits av kommissionen. |
| --- | --- |

(56)

Vid tidpunkten för godtagande av deklarationen för övergång till fri omsättning bör importörer vara medvetna om att en tullskuld, som en normal handelsrisk, kan förfalla till betalning, även om ett åtagande från den tillverkare som de köpte från direkt eller indirekt hade godtagits av kommissionen.

| (57) | I enlighet med artikel 24.7 i förordning (EU) 2016/1037 bör tullmyndigheterna omedelbart underrätta kommissionen om det finns tecken på att åtagandet överträds. |
| --- | --- |

(57)

I enlighet med artikel 24.7 i förordning (EU) 2016/1037 bör tullmyndigheterna omedelbart underrätta kommissionen om det finns tecken på att åtagandet överträds.

| (58) | Alla berörda parter, inbegripet unionsindustrin, uppmanas att förse kommissionen med alla uppgifter som är nödvändiga för övervakningen. Till dessa uppgifter hör särskilt alla relevanta och representativa data om priset på sojabönolja och minimiimportpriset som kan underlätta kommissionens övervakning av åtagandena. |
| --- | --- |

(58)

Alla berörda parter, inbegripet unionsindustrin, uppmanas att förse kommissionen med alla uppgifter som är nödvändiga för övervakningen. Till dessa uppgifter hör särskilt alla relevanta och representativa data om priset på sojabönolja och minimiimportpriset som kan underlätta kommissionens övervakning av åtagandena.

| (59) | Om en part bryter mot eller återtar åtagandena, eller om kommissionen återtar sitt godtagande av åtagandena, ska den slutgiltiga utjämningstull som införts i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1037 tillämpas automatiskt i enlighet med artikel 13.9 i den förordningen. |
| --- | --- |

(59)

Om en part bryter mot eller återtar åtagandena, eller om kommissionen återtar sitt godtagande av åtagandena, ska den slutgiltiga utjämningstull som införts i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1037 tillämpas automatiskt i enlighet med artikel 13.9 i den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godtas de åtaganden som de nedan förtecknade exporterande tillverkarna, tillsammans med den argentinska biodrivmedelskammaren (Cámara Argentina de Biocombustibles, CARBIO), erbjudit i samband med antisubventionsförfarandet beträffande import av biodiesel med ursprung i Argentina.

| Land | Företag | Försäljningskanal | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | Aceitera General Deheza SA | Tillverkad och såld av Aceitera General Deheza SA till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör. | C493 |
| Bunge Argentina SA | Tillverkad och såld av Bunge Argentina SA eller
  tillverkad av Bunge Argentina SA och såld av Bunge Agritrade SA, Uruguay, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör. | C494 |
| LDC Argentina SA | Tillverkad och såld av LDC Argentina SA eller
  tillverkad av LDC Argentina SA och såld av Louis Dreyfus Company Suisse SA, Schweiz, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör. | C495 |
| Molinos Agro SA | Tillverkad och såld av Molinos Agro SA eller
  tillverkad av Molinos Agro SA och såld av Molinos Overseas Commodities SA, Uruguay, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör. | C496 |
| Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A | Tillverkad och såld av Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör. | C497 |
| Vicentin S.A.I.C. | Tillverkad och såld av Vicentin S.A.I.C. eller
  tillverkad av Vicentin S.A.I.C. och såld av Vicentin S.A.I.C. Sucursal, Uruguay, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör. | C498 |
| Cargill S.A.C.I. | Tillverkad och såld av Cargill S.A.C.I eller
  tillverkad av Cargill S.A.C.I och såld av Cargill International SA, Schweiz, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör. | C491 |
| COFCO International Argentina SA | Tillverkad och såld av COFCO International Argentina SA eller
  tillverkad av COFCO International Argentina SA och såld av Cofco Resources SA, Schweiz, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör. | C490 |

Land

Företag

Försäljningskanal

Taric-tilläggsnummer

Argentina

Aceitera General Deheza SA

Tillverkad och såld av Aceitera General Deheza SA till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör.

C493

Bunge Argentina SA

Tillverkad och såld av Bunge Argentina SA eller

tillverkad av Bunge Argentina SA och såld av Bunge Agritrade SA, Uruguay, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör.

C494

LDC Argentina SA

Tillverkad och såld av LDC Argentina SA eller

tillverkad av LDC Argentina SA och såld av Louis Dreyfus Company Suisse SA, Schweiz, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör.

C495

Molinos Agro SA

Tillverkad och såld av Molinos Agro SA eller

tillverkad av Molinos Agro SA och såld av Molinos Overseas Commodities SA, Uruguay, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör.

C496

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A

Tillverkad och såld av Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör.

C497

Vicentin S.A.I.C.

Tillverkad och såld av Vicentin S.A.I.C. eller

tillverkad av Vicentin S.A.I.C. och såld av Vicentin S.A.I.C. Sucursal, Uruguay, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör.

C498

Cargill S.A.C.I.

Tillverkad och såld av Cargill S.A.C.I eller

tillverkad av Cargill S.A.C.I och såld av Cargill International SA, Schweiz, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör.

C491

COFCO International Argentina SA

Tillverkad och såld av COFCO International Argentina SA eller

tillverkad av COFCO International Argentina SA och såld av Cofco Resources SA, Schweiz, till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör.

C490

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 11 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

2

(3)  
  EUT C 34, 31.1.2018, s. 37.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1513 av den 9 september 2015 om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 239, 15.9.2015, s. 1).

4

(5)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1194/2013 av den 19 november 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av biodiesel med ursprung i Argentina och Indonesien (EUT L 315, 26.11.2013, s. 2).

5

---

| 12.2.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 40/78 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 40/78

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/246

av den 11 februari 2019

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2019) 1107]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/161 (5) till följd av nya fall av afrikansk svinpest i Rumänien. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som bör återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/161 (5) till följd av nya fall av afrikansk svinpest i Rumänien.

| (2) | Risken att afrikansk svinpest sprids till vilda djur är kopplad till den naturliga långsamma spridningen av sjukdomen bland vildsvinspopulationer och även till mänsklig verksamhet, vilket har påvisats av den senaste epidemiologiska utvecklingen av sjukdomen i unionen och dokumenterats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i ett vetenskapligt yttrande av Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande av den 14 juli 2015, i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 23 mars 2017, i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic States and Poland av den 8 november 2017 samt i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the European Union av den 29 november 2018 (6). |
| --- | --- |

(2)

Risken att afrikansk svinpest sprids till vilda djur är kopplad till den naturliga långsamma spridningen av sjukdomen bland vildsvinspopulationer och även till mänsklig verksamhet, vilket har påvisats av den senaste epidemiologiska utvecklingen av sjukdomen i unionen och dokumenterats av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i ett vetenskapligt yttrande av Efsas panel för djurs hälsa och välbefinnande av den 14 juli 2015, i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland av den 23 mars 2017, i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic States and Poland av den 8 november 2017 samt i Efsas vetenskapliga rapport Epidemiological analyses on African swine fever in the European Union av den 29 november 2018 (6).

| (3) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/161 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest konstaterats hos viltlevande svin och tamsvin i Polen och hos tamsvin i Rumänien, vilket också måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2019/161 antogs har ytterligare fall av afrikansk svinpest konstaterats hos viltlevande svin och tamsvin i Polen och hos tamsvin i Rumänien, vilket också måste återspeglas i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (4) | I januari 2019 påvisades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i Powiat gołdapski i Polen i ett område som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(4)

I januari 2019 påvisades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i Powiat gołdapski i Polen i ett område som för närvarande förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (5) | I januari 2019 påvisades ett fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i Powiat elbląski i Polen i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(5)

I januari 2019 påvisades ett fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i Powiat elbląski i Polen i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Polen som drabbats av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (6) | I februari 2019 påvisades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i Covasna-regionen i Rumänien i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Rumänien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(6)

I februari 2019 påvisades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i Covasna-regionen i Rumänien i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Rumänien som drabbats av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (7) | För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Rumänien och Polen och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Särskilt eftersom de områden där den epidemiologiska situationen fortfarande utvecklas och förändras förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU måste alltid effekten på de angränsande områdena särskilt beaktas när eventuella ändringar görs av de områden som förtecknas i den delen. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

För att beakta den senaste epidemiologiska utvecklingen av afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Rumänien och Polen och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Särskilt eftersom de områden där den epidemiologiska situationen fortfarande utvecklas och förändras förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU måste alltid effekten på de angränsande områdena särskilt beaktas när eventuella ändringar görs av de områden som förtecknas i den delen. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 11 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/161 av den 31 januari 2019 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 31, 1.2.2019, s. 77).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):7, artikelnr 4163. EFSA Journal, vol. 15(2017):3, artikelnr 4732. EFSA Journal, vol. 15(2017):11, artikelnr 5068. EFSA Journal, vol. 16(2018):11, artikelnr 5494.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by:





  the border with France, |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

the border with France,

| Rue Mersinhat, |
| --- |

Rue Mersinhat,

| N818, |
| --- |

N818,

| N83: Le Buisson des Cailles, |
| --- |

N83: Le Buisson des Cailles,

| Rue des Sources, |
| --- |

Rue des Sources,

| Rue Antoine, |
| --- |

Rue Antoine,

| Rue de la Cure, |
| --- |

Rue de la Cure,

| Rue du Breux, |
| --- |

Rue du Breux,

| Rue Blondiau, |
| --- |

Rue Blondiau,

| Nouvelle Chiyue, |
| --- |

Nouvelle Chiyue,

| Rue de Martué, |
| --- |

Rue de Martué,

| Rue du Chêne, |
| --- |

Rue du Chêne,

| Rue des Aubépines, |
| --- |

Rue des Aubépines,

| N85: Rue des Iles, |
| --- |

N85: Rue des Iles,

| N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois, |
| --- |

N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois,

| N801: Rue Notre-Dame, |
| --- |

N801: Rue Notre-Dame,

| N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie, |
| --- |

N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie,

| N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l'Ermitage, |
| --- |

Route de l'Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l'Eglise, |
| --- |

Rue de l'Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| the border with the Grand Duchy of Luxembourg, |
| --- |

the border with the Grand Duchy of Luxembourg,

| the border with France, |
| --- |

the border with France,

| La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N897, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N897,

| La N897 jusque son intersection avec la N879, |
| --- |

La N897 jusque son intersection avec la N879,

| La N879 jusque son intersection avec la N891, |
| --- |

La N879 jusque son intersection avec la N891,

| La N891 jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N891 jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| the border with France. |
| --- |

the border with France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whole municipality of Dulovo, |
| --- |

whole municipality of Dulovo,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Tjeckien

Följande områden i Tjeckien:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

4.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

5.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

7.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

8.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jeziorany, Jonkowo i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jeziorany, Jonkowo i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gmina Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

9.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

DEL II

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by:





  The border with France, |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

The border with France,

| La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville,

| La N83 jusque son intersection avec la N891, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N891,

| La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan, |
| --- |

La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan,

| La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan, |
| --- |

La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan,

| La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411, |
| --- |

La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411,

| La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| The border with France. |
| --- |

The border with France.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Tjeckien

Följande områden i Tjeckien:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

4.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

5.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

7.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

8.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Dubeninki, część gminy Gołdap położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Dubeninki, część gminy Gołdap położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gminy Olecko, Świętajno, Wieliczki i część gminy Kowale Oleckie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 i na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kowale Oleckie, Guzy, Wężewo, Sokółki biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno, Wieliczki i część gminy Kowale Oleckie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 i na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kowale Oleckie, Guzy, Wężewo, Sokółki biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| powiat lidzbarski, |
| --- |

powiat lidzbarski,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim,

| gmina Mełgiew i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Mełgiew i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

9.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

DEL III

1.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

3.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Banie Mazurskie i część gminy Gołdap położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Banie Mazurskie i część gminy Gołdap położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim,

| część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy łączącą miejscowości Sokółki, Wężewo, Guzy, Kowale Oleckie do skrzyżowania z drogą nr 65 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnacą od tego skrzyżowania do północnej granicy gminy w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy łączącą miejscowości Sokółki, Wężewo, Guzy, Kowale Oleckie do skrzyżowania z drogą nr 65 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnacą od tego skrzyżowania do północnej granicy gminy w powiecie oleckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov. |
| --- | --- |

—

Județul Brașov.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---