# Europeiska unionens L 75/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 75 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången19 mars 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 75

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången19 mars 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/428 av den 12 juli 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 vad gäller handelsnormer inom sektorn för frukt och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/429 av den 11 januari 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 när det gäller metod och kriterier för bedömning och erkännande av system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för tenn, tantal, volfram och guld | 59 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/430 av den 18 mars 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1178/2011 vad gäller utövandet av begränsade befogenheter utan övervakning innan flygcertifikat för lätta luftfartyg utfärdas (
  1
  ) | 66 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/431 av den 18 mars 2019 om ändring för tvåhundranittiosjätte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter | 68 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/432 av den 18 mars 2019 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak | 70 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/433 av den 20 februari 2018 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor som inrättats genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, vad gäller uppdateringen av bilaga XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster), XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) och XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till avtalet | 72 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2019/434 av den 27 februari 2019 om det föreslagna medborgarinitiativet Europe CARES – inkluderande utbildning av hög kvalitet för barn med funktionsnedsättning
  [delgivet med nr C(2019) 1545] | 103 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2019/435 av den 12 mars 2019 om det föreslagna medborgarinitiativet Housing for All
  [delgivet med nr C(2019) 2004] | 105 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/436 av den 18 mars 2019 om harmoniserade standarder för maskiner utarbetade till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG | 108 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2019 av det gemensamma råd som inrättats enligt det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan, av den 19 februari 2019 om antagande av arbetsordningarna för gemensamma rådet och handels- och utvecklingskommittén [2019/437] | 120 |
| | * | Beslut nr 2/2019 av det gemensamma råd som inrättats enligt det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan, av den 19 februari 2019 om antagande av arbetsordningen för undvikande och lösning av tvister och uppförandekoden för skiljemän och medlare [2019/438] | 128 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/428 av den 12 juli 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 vad gäller handelsnormer inom sektorn för frukt och grönsaker

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/429 av den 11 januari 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 när det gäller metod och kriterier för bedömning och erkännande av system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för tenn, tantal, volfram och guld

59

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/430 av den 18 mars 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1178/2011 vad gäller utövandet av begränsade befogenheter utan övervakning innan flygcertifikat för lätta luftfartyg utfärdas (
  1
  )

1

66

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/431 av den 18 mars 2019 om ändring för tvåhundranittiosjätte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

68

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/432 av den 18 mars 2019 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak

70

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2019/433 av den 20 februari 2018 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor som inrättats genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, vad gäller uppdateringen av bilaga XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster), XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) och XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till avtalet

72

*

Kommissionens beslut (EU) 2019/434 av den 27 februari 2019 om det föreslagna medborgarinitiativet Europe CARES – inkluderande utbildning av hög kvalitet för barn med funktionsnedsättning
  [delgivet med nr C(2019) 1545]

[delgivet med nr C(2019) 1545]

103

*

Kommissionens beslut (EU) 2019/435 av den 12 mars 2019 om det föreslagna medborgarinitiativet Housing for All
  [delgivet med nr C(2019) 2004]

[delgivet med nr C(2019) 2004]

105

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/436 av den 18 mars 2019 om harmoniserade standarder för maskiner utarbetade till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG

108

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2019 av det gemensamma råd som inrättats enligt det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan, av den 19 februari 2019 om antagande av arbetsordningarna för gemensamma rådet och handels- och utvecklingskommittén [2019/437]

120

*

Beslut nr 2/2019 av det gemensamma råd som inrättats enligt det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan, av den 19 februari 2019 om antagande av arbetsordningen för undvikande och lösning av tvister och uppförandekoden för skiljemän och medlare [2019/438]

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/428

av den 12 juli 2018

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 vad gäller handelsnormer inom sektorn för frukt och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 75.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 (2) fastställs detaljerade regler om handelsnormer för frukter och grönsaker. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 (2) fastställs detaljerade regler om handelsnormer för frukter och grönsaker.

| (2) | Enligt genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 får förpackningar med en nettovikt på högst 5 kg som innehåller blandningar av olika arter av frukt och grönsaker saluföras. För att säkerställa rättvis handel och som svar på vissa konsumenters efterfrågan på sådana blandningar, bör likadana regler tillämpas för förpackningar som innehåller olika fruktarter och förpackningar som innehåller olika grönsaksarter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 får förpackningar med en nettovikt på högst 5 kg som innehåller blandningar av olika arter av frukt och grönsaker saluföras. För att säkerställa rättvis handel och som svar på vissa konsumenters efterfrågan på sådana blandningar, bör likadana regler tillämpas för förpackningar som innehåller olika fruktarter och förpackningar som innehåller olika grönsaksarter.

| (3) | Arbetsgruppen för kvalitetsnormer för jordbruksprodukter som inrättats vid FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) reviderade 2013–2017 Unece-normerna för äpplen, citrusfrukter, kiwifrukter, huvudsallat, frisésallat och escarolesallat, persikor och nektariner, päron, jordgubbar, paprikor, bordsdruvor och tomater. För att undvika onödiga handelshinder bör de allmänna och specifika handelsnormer som fastställs för dessa frukter och grönsaker i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 anpassas till de nya Unece-normerna. |
| --- | --- |

(3)

Arbetsgruppen för kvalitetsnormer för jordbruksprodukter som inrättats vid FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) reviderade 2013–2017 Unece-normerna för äpplen, citrusfrukter, kiwifrukter, huvudsallat, frisésallat och escarolesallat, persikor och nektariner, päron, jordgubbar, paprikor, bordsdruvor och tomater. För att undvika onödiga handelshinder bör de allmänna och specifika handelsnormer som fastställs för dessa frukter och grönsaker i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 anpassas till de nya Unece-normerna.

| (4) | I enlighet med Unece-normerna ska lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) i kombination med koden som identifierar packaren eller avsändaren anges när packaren eller avsändaren har en fysisk adress i ett annat land än produkternas ursprungsland. Detta krav bör ingå i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 543/2011. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med Unece-normerna ska lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) i kombination med koden som identifierar packaren eller avsändaren anges när packaren eller avsändaren har en fysisk adress i ett annat land än produkternas ursprungsland. Detta krav bör ingå i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 543/2011.

| (5) | Förordning (EU) nr 543/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EU) nr 543/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Aktörerna bör tillåtas att till och med den 31 december 2019 använda befintliga officiellt utfärdade eller godkända koder som identifierar packaren eller avsändaren, så att de får tillräckligt med tid att anpassa sig efter det nya kravet avseende landskoder. |
| --- | --- |

(6)

Aktörerna bör tillåtas att till och med den 31 december 2019 använda befintliga officiellt utfärdade eller godkända koder som identifierar packaren eller avsändaren, så att de får tillräckligt med tid att anpassa sig efter det nya kravet avseende landskoder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 543/2011

Genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 7 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7
  Blandningar

  1.   Förpackningar med en nettovikt på högst 5 kg som innehåller blandningar av olika arter av frukt, av grönsaker eller av frukt och grönsaker får saluföras, under följande förutsättningar:






  a) | Produkterna ska vara av enhetlig kvalitet och varje produkt som ingår ska uppfylla relevant produktspecifik handelsnorm eller, om ingen produktspecifik handelsnorm finns, den allmänna handelsnormen. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Blandningar

1.   Förpackningar med en nettovikt på högst 5 kg som innehåller blandningar av olika arter av frukt, av grönsaker eller av frukt och grönsaker får saluföras, under följande förutsättningar:

a)

Produkterna ska vara av enhetlig kvalitet och varje produkt som ingår ska uppfylla relevant produktspecifik handelsnorm eller, om ingen produktspecifik handelsnorm finns, den allmänna handelsnormen.

| b) | Förpackningen ska vara korrekt märkt i enlighet med detta kapitel. |
| --- | --- |

b)

Förpackningen ska vara korrekt märkt i enlighet med detta kapitel.

| c) | Blandningen får inte vara utformad så att konsumenten vilseleds. |
| --- | --- |

c)

Blandningen får inte vara utformad så att konsumenten vilseleds.

2.   Kraven i punkt 1 a ska inte gälla sådana produkter i en blandning som inte är produkter inom den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 1.2 i i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (*1).

3.   Om produkterna i en blandning har sitt ursprung i mer än en medlemsstat eller ett tredjeland, får ursprungsländernas fullständiga namn ersättas med någon av följande beteckningar:

| a) | ”Blandning av frukt med ursprung i EU”, ”blandning av grönsaker med ursprung i EU” eller ”blandning av frukt och grönsaker med ursprung i EU”. |
| --- | --- |

a)

”Blandning av frukt med ursprung i EU”, ”blandning av grönsaker med ursprung i EU” eller ”blandning av frukt och grönsaker med ursprung i EU”.

| b) | ”Blandning av frukt med ursprung utanför EU”, ”blandning av grönsaker med ursprung utanför EU” eller ”blandning av frukt och grönsaker med ursprung utanför EU”. |
| --- | --- |

b)

”Blandning av frukt med ursprung utanför EU”, ”blandning av grönsaker med ursprung utanför EU” eller ”blandning av frukt och grönsaker med ursprung utanför EU”.

| c) | ”Blandning av frukt med ursprung både i och utanför EU”, ”blandning av grönsaker med ursprung både i och utanför EU” eller ”blandning av frukt och grönsaker med ursprung både i och utanför EU”. |
| --- | --- |

c)

”Blandning av frukt med ursprung både i och utanför EU”, ”blandning av grönsaker med ursprung både i och utanför EU” eller ”blandning av frukt och grönsaker med ursprung både i och utanför EU”.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).”
  "

*1

| 2. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Övergångsbestämmelser

Officiellt utfärdade eller godkända koder som identifierar packaren eller avsändaren och som inte innehåller lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) får användas på förpackningar till och med den 31 december 2019.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (EUT L 157, 15.6.2011, s. 1).

2

---

BILAGA

”BILAGA I

HANDELSNORMER SOM AVSES I ARTIKEL 3

DEL A

Allmän handelsnorm

Syftet med denna allmänna handelsnorm är att ange de kvalitetskrav som frukt och grönsaker ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas.

1.   Minimikrav

Om inte annat följer av de tillåtna toleranserna ska produkterna vara

| — | hela, |
| --- | --- |

—

hela,

| — | friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion, |
| --- | --- |

—

friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion,

| — | rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar,

| — | praktiskt taget fria från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skadedjur,

| — | fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur,

| — | fria från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fria från onormal yttre fuktighet,

| — | fria från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fria från främmande lukt och/eller smak.

Produkterna ska vara i ett sådant skick att de

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

2.   Minimikrav avseende mognad

Produkterna ska vara tillräckligt utvecklade, men inte överutvecklade, och frukter ska uppvisa tillfredsställande mognad, men får inte vara övermogna.

Produkterna ska ha nått ett sådant utvecklingsstadium och en sådan mognadsgrad att mognadsprocessen kan fortsätta och de kan uppnå en tillfredsställande mognadsgrad.

3.   Tolerans

En tolerans av 10 % i antal eller vikt av produkten som inte uppfyller minimikraven avseende kvalitet ska medges i varje parti. Inom denna tolerans får högst 2 % utgöras av produkter angripna av röta.

4.   Märkning

Varje förpackning (1) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

A.   Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Ursprung

Ursprungslandets fullständiga namn (2). För produkter med ursprung i en medlemsstat ska namnet anges på ursprungslandets språk eller ett annat språk som kan förstås av konsumenterna i mottagarlandet. För andra produkter ska namnet anges på ett språk som kan förstås av konsumenterna i mottagarlandet.

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

DEL B

Produktspecifika handelsnormer

DEL 1:   HANDELSNORM FÖR ÄPPLEN

I.   DEFINITION AV PRODUKTEN

Denna norm gäller för äpplen av sorter av Malus domestica Borkh. som är avsedda att levereras färska till konsumenten, dock inte äpplen avsedda för industriell bearbetning.

II.   KVALITETSBESTÄMMELSER

Syftet med normen är att ange de kvalitetskrav som äpplen ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”.

A.   Minimikrav

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna ska äpplen vara

| — | hela, |
| --- | --- |

—

hela,

| — | friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha andra fel som gör dem olämpliga för konsumtion, |
| --- | --- |

—

friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha andra fel som gör dem olämpliga för konsumtion,

| — | rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar,

| — | praktiskt taget fria från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skadedjur,

| — | fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur,

| — | fria från allvarlig glasighet (water core), utom när det gäller sorter märkta med ”V” i tillägget till denna norm, |
| --- | --- |

—

fria från allvarlig glasighet (water core), utom när det gäller sorter märkta med ”V” i tillägget till denna norm,

| — | fria från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fria från onormal yttre fuktighet,

| — | fria från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fria från främmande lukt och/eller smak.

Äpplena ska ha en sådan utveckling och mognad att de

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

B.   Mognadskrav

Äpplena ska vara tillräckligt utvecklade och uppvisa tillfredsställande mognad.

Äpplena ska ha nått ett sådant utvecklingsstadium och en sådan mognadsgrad att mognadsprocessen kan fortsätta och de kan uppnå den mognad som krävs med hänsyn tagen till sortegenskaperna.

Flera parametrar kan användas för att verifiera minimikraven avseende mognad (t.ex. morfologiska aspekter, smak, fasthet och brytningsindex).

C.   Klassificering

Äpplen indelas i följande tre klasser:

i)   Klass ”Extra”

Äpplen i denna klass ska vara av högsta kvalitet. De ska vara typiska för sorten (3) och skaftet ska vara oskadat.

Äpplen ska ha minst följande yta i den färg som är typisk för sorten:

| — | 3/4 av den sammanlagda ytan med röd färg när det gäller färggrupp A. |
| --- | --- |

—

3/4 av den sammanlagda ytan med röd färg när det gäller färggrupp A.

| — | 1/2 av den sammanlagda ytan med delvis röda färger när det gäller färggrupp B. |
| --- | --- |

—

1/2 av den sammanlagda ytan med delvis röda färger när det gäller färggrupp B.

| — | 1/3 av den sammanlagda ytan med den svagt röda, rödfärgade eller rödstrimmiga färgen när det gäller färggrupp C. |
| --- | --- |

—

1/3 av den sammanlagda ytan med den svagt röda, rödfärgade eller rödstrimmiga färgen när det gäller färggrupp C.

| — | Inga krav på minsta färgyta när det gäller färggrupp D. |
| --- | --- |

—

Inga krav på minsta färgyta när det gäller färggrupp D.

Fruktköttet ska vara helt friskt.

De får inte ha några fel, med undantag av mycket små ytliga fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet eller presentation i förpackningen. De får dock uppvisa

| — | mycket små fel i skalet, |
| --- | --- |

—

mycket små fel i skalet,

| — | mycket lite rostbildning (4) såsom






  — | bruna fläckar som inte får gå utanför skafthålan och som inte får vara skrovliga och/eller |
| --- | --- | --- |

—

mycket lite rostbildning (4) såsom

—

bruna fläckar som inte får gå utanför skafthålan och som inte får vara skrovliga och/eller

| — | små och isolerade spår av rostbildning. |
| --- | --- |

—

små och isolerade spår av rostbildning.

ii)   Klass I

Äpplen i denna klass ska vara av god kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten (5).

Äpplen ska ha minst följande yta i den färg som är typisk för sorten:

| — | 1/2 av den sammanlagda ytan med röd färg när det gäller färggrupp A. |
| --- | --- |

—

1/2 av den sammanlagda ytan med röd färg när det gäller färggrupp A.

| — | 1/3 av den sammanlagda ytan med delvis röda färger när det gäller färggrupp B. |
| --- | --- |

—

1/3 av den sammanlagda ytan med delvis röda färger när det gäller färggrupp B.

| — | 1/10 av den sammanlagda ytan med den svagt röda, rödfärgade eller rödstrimmiga färgen när det gäller färggrupp C. |
| --- | --- |

—

1/10 av den sammanlagda ytan med den svagt röda, rödfärgade eller rödstrimmiga färgen när det gäller färggrupp C.

| — | Inga krav på minsta färgyta när det gäller färggrupp D. |
| --- | --- |

—

Inga krav på minsta färgyta när det gäller färggrupp D.

Fruktköttet ska vara helt friskt.

De får dock ha följande mindre fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet och presentation i förpackningen:

| — | Mindre fel i formen. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i formen.

| — | Mindre fel i utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i utvecklingen.

| — | Mindre färgfel. |
| --- | --- |

—

Mindre färgfel.

| — | Mindre stötskador, som inte är missfärgade, på en sammanlagd yta på högst 1 cm2. |
| --- | --- |

—

Mindre stötskador, som inte är missfärgade, på en sammanlagd yta på högst 1 cm2.

| — | Mindre fel i skalet som ligger inom följande gränser:






  — | Långsträckta fel får vara högst 2 cm långa. |
| --- | --- | --- |

—

Mindre fel i skalet som ligger inom följande gränser:

—

Långsträckta fel får vara högst 2 cm långa.

| — | Övriga fel får täcka en sammanlagd yta på högst 1 cm2, dock med undantag för skorv (Venturia inaequalis) som högst får täcka en yta på högst 0,25 cm2. |
| --- | --- |

—

Övriga fel får täcka en sammanlagd yta på högst 1 cm2, dock med undantag för skorv (Venturia inaequalis) som högst får täcka en yta på högst 0,25 cm2.

| — | Mindre rostbildning (6) såsom






  — | bruna fläckar som får gå något utanför skafthålan eller foderhålan, men som inte får vara skrovliga och/eller |
| --- | --- | --- |

—

Mindre rostbildning (6) såsom

—

bruna fläckar som får gå något utanför skafthålan eller foderhålan, men som inte får vara skrovliga och/eller

| — | tunn, nätliknande rost som inte täcker mer än 1/5 av fruktens sammanlagda yta och som inte kontrasterar för starkt mot fruktens allmänna färg och/eller |
| --- | --- |

—

tunn, nätliknande rost som inte täcker mer än 1/5 av fruktens sammanlagda yta och som inte kontrasterar för starkt mot fruktens allmänna färg och/eller

| — | kraftig rost som inte täcker mer än 1/20 av fruktens sammanlagda yta, |
| --- | --- |

—

kraftig rost som inte täcker mer än 1/20 av fruktens sammanlagda yta,

| — | tunn, nätliknande rost och kraftig rost får sammantaget dock inte täcka mer än högst 1/5 av fruktens sammanlagda yta. |
| --- | --- |

—

tunn, nätliknande rost och kraftig rost får sammantaget dock inte täcka mer än högst 1/5 av fruktens sammanlagda yta.

Skaftet får saknas förutsatt att brytstället är snyggt och skalet runtomkring oskadat.

iii)   Klass II

Denna klass omfattar äpplen som inte uppfyller kraven för de högre klasserna men som uppfyller de minimikrav som anges ovan.

Fruktköttet får inte ha några större fel.

Följande fel får förekomma förutsatt att äpplena bibehåller sina väsentligaste egenskaper i fråga om kvalitet, hållbarhet och presentation:

| — | Fel i formen. |
| --- | --- |

—

Fel i formen.

| — | Fel i utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Fel i utvecklingen.

| — | Färgfel. |
| --- | --- |

—

Färgfel.

| — | Mindre stötskador, som får vara lätt missfärgade, får täcka en sammanlagd yta på högst 1,5 cm2. |
| --- | --- |

—

Mindre stötskador, som får vara lätt missfärgade, får täcka en sammanlagd yta på högst 1,5 cm2.

| — | Fel i skalet som ligger inom följande gränser:






  — | Långsträckta fel får vara högst 4 cm långa. |
| --- | --- | --- |

—

Fel i skalet som ligger inom följande gränser:

—

Långsträckta fel får vara högst 4 cm långa.

| — | Övriga fel får täcka en sammanlagd yta på högst 2,5 cm2, dock med undantag för skorv (Venturia inaequalis) som högst får täcka en yta på högst 1 cm2. |
| --- | --- |

—

Övriga fel får täcka en sammanlagd yta på högst 2,5 cm2, dock med undantag för skorv (Venturia inaequalis) som högst får täcka en yta på högst 1 cm2.

| — | Mindre rostbildning (7) såsom






  — | bruna fläckar som får gå utanför skafthålan eller foderhålan och som får vara något skrovliga och/eller |
| --- | --- | --- |

—

Mindre rostbildning (7) såsom

—

bruna fläckar som får gå utanför skafthålan eller foderhålan och som får vara något skrovliga och/eller

| — | tunn, nätliknande rost som inte täcker mer än 1/2 av fruktens sammanlagda yta och som inte kontrasterar för starkt mot fruktens allmänna färg och/eller |
| --- | --- |

—

tunn, nätliknande rost som inte täcker mer än 1/2 av fruktens sammanlagda yta och som inte kontrasterar för starkt mot fruktens allmänna färg och/eller

| — | kraftig rost som inte täcker mer än 1/3 av fruktens sammanlagda yta, |
| --- | --- |

—

kraftig rost som inte täcker mer än 1/3 av fruktens sammanlagda yta,

| — | tunn, nätliknande rost och kraftig rost får sammantaget dock inte täcka mer än högst 1/2 av fruktens sammanlagda yta. |
| --- | --- |

—

tunn, nätliknande rost och kraftig rost får sammantaget dock inte täcka mer än högst 1/2 av fruktens sammanlagda yta.

III.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

Storleken bestäms av den största tvärsnittsdiametern eller av vikten.

Minimistorleken är 60 mm om storleken mäts efter diameter, och 90 g om den mäts efter vikt. Frukt av mindre storlek kan godkännas om produktens brixvärde (8) ligger på 10,5° brixgrader eller mer och storleken uppgår till minst 50 mm eller 70 g.

För att frukten i en förpackning ska uppfylla kraven på enhetlig storlek får skillnaden i storlek mellan frukterna i en och samma förpackning

| a) | för frukt som sorteras efter diameter, vara högst






  — | 5 mm för frukt i klass ”Extra” och för frukt i klass I och II som är förpackad i rader och lager; för äpplen av sorterna Bramley's Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) och Horneburger får skillnaden i diameter dock vara 10 mm, och |
| --- | --- | --- |

a)

för frukt som sorteras efter diameter, vara högst

—

5 mm för frukt i klass ”Extra” och för frukt i klass I och II som är förpackad i rader och lager; för äpplen av sorterna Bramley's Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) och Horneburger får skillnaden i diameter dock vara 10 mm, och

| — | 10 mm för frukt i klass I som är packad i detaljhandelsförpackningar eller löst packad i förpackningen; för äpplen av sorterna Bramley's Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) och Horneburger får skillnaden i diameter dock vara 20 mm, eller |
| --- | --- |

—

10 mm för frukt i klass I som är packad i detaljhandelsförpackningar eller löst packad i förpackningen; för äpplen av sorterna Bramley's Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) och Horneburger får skillnaden i diameter dock vara 20 mm, eller

| b) | för frukt som sorteras efter vikt, vara högst






  — | för frukt i klass ”Extra” och för frukt i klass I och II som är förpackad i rader och lager:






  Viktintervall (g) | Viktdifferens (g) |
| --- | --- | --- | --- |
| 70–90 | 15 g |
| 91–135 | 20 g |
| 136–200 | 30 g |
| 201–300 | 40 g |
| > 300 | 50 g |

b)

för frukt som sorteras efter vikt, vara högst

—

för frukt i klass ”Extra” och för frukt i klass I och II som är förpackad i rader och lager:

Viktintervall (g)

Viktdifferens (g)

70–90

15 g

91–135

20 g

136–200

30 g

201–300

40 g

> 300

50 g

| — | för frukt i klass I som är packad i detaljhandelsförpackningar eller löst packad i förpackningen:






  Viktintervall (g) | Enhetlighet (g) |
| --- | --- | --- |
| 70–135 | 35 |
| 136–300 | 70 |
| > 300 | 100 |

—

för frukt i klass I som är packad i detaljhandelsförpackningar eller löst packad i förpackningen:

Viktintervall (g)

Enhetlighet (g)

70–135

35

136–300

70

> 300

100

För frukt i klass II som är packad i detaljhandelsförpackningar eller löst packad i förpackningen har det inte fastställts några bestämmelser om enhetlig storlek.

Miniatyrsorter av äpplen märkta med ”M” i tillägget till denna norm omfattas inte av storleksbestämmelserna. Dessa miniatyrsorter måste ha ett brixvärde (9) på minst 12° brixgrader.

IV.   TOLERANSBESTÄMMELSER

I varje parti medges, i alla saluföringsled, en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

A.   Kvalitetstoleranser

i)   Klass ”Extra”

5 % i antal eller vikt av äpplen som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass I. Inom denna tolerans får högst 0,5 % bestå av produkter som uppfyller kraven för klass II.

ii)   Klass I

10 % i antal eller vikt av äpplen som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II. Inom denna tolerans får högst 1 % bestå av produkter som varken uppfyller kraven för klass II eller minimikraven, eller av produkter angripna av röta.

iii)   Klass II

10 % i antal eller vikt av äpplen som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter angripna av röta.

B.   Storlekstoleranser

För samtliga klasser: 10 % i antal eller vikt av äpplen som inte uppfyller storlekskraven för klassen. Denna tolerans omfattar dock inte frukt med en avvikelse på

| — | 5 mm eller mer under minimidiametern, |
| --- | --- |

—

5 mm eller mer under minimidiametern,

| — | 10 g eller mer under minimivikten. |
| --- | --- |

—

10 g eller mer under minimivikten.

V.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

A.   Enhetlighet

Varje förpackning ska ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla äpplen av samma ursprung, sort, kvalitet, storlek (om frukten storlekssorteras) och mognad.

För klass ”Extra” gäller kravet på enhetlighet även färgen.

En blandning av äpplen av tydligt olika sorter kan dock förpackas tillsammans i en detaljhandelsförpackning om de är enhetliga avseende kvalitet och, för varje sort, avseende ursprung. Enhetlighet i fråga om storlek krävs inte.

Den synliga delen av förpackningens innehåll ska vara representativ för hela innehållet. Lasermärkning av enskilda frukter får inte leda till skador på köttet eller skalet.

B.   Förpackning

Äpplena ska vara förpackade så att de ges ett ändamålsenligt skydd. Särskilt detaljhandelsförpackningar med en nettovikt på mer än 3 kg ska vara tillräckligt hårda för att skydda produkten på ett ändamålsenligt sätt.

De material som används inuti förpackningen ska vara rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material som t.ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar, förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria.

De etiketter som fästs på varje enskild produkt ska vara sådana att de, när de tas bort, inte lämnar några synliga spår av lim eller skadar skalet.

Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar.

VI.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

Varje förpackning (10) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

A.   Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Typ av produkt

| — | ”Äpplen”, om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan. |
| --- | --- |

—

”Äpplen”, om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan.

| — | Sortens namn. Om det rör sig om en blandning av äpplen av tydligt olika sorter ska samtliga sorter i förpackningen anges.
  Sortens namn får ersättas med en synonym. Ett handelsnamn (11) får endast anges som komplement till sorten eller synonymen.
  När det gäller mutanter med sortskydd får namnet på denna sort anges i stället för namnet på den ursprungliga sorten. När det gäller mutanter utan sortskydd får namnet på denna sort endast anges som tillägg till namnet på den ursprungliga sorten. |
| --- | --- |

—

Sortens namn. Om det rör sig om en blandning av äpplen av tydligt olika sorter ska samtliga sorter i förpackningen anges.

Sortens namn får ersättas med en synonym. Ett handelsnamn (11) får endast anges som komplement till sorten eller synonymen.

När det gäller mutanter med sortskydd får namnet på denna sort anges i stället för namnet på den ursprungliga sorten. När det gäller mutanter utan sortskydd får namnet på denna sort endast anges som tillägg till namnet på den ursprungliga sorten.

| — | ”Miniatyrsort”, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

—

”Miniatyrsort”, i tillämpliga fall.

C.   Produktens ursprung

Ursprungsland (12) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning.

Om det rör sig om en blandning av äpplen av tydligt olika sorter och ursprung ska ursprungslandet anges i omedelbar närhet av motsvarande sorts namn.

D.   Handelsmässiga upplysningar

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

| — | Storlek eller, för frukt förpackad i rader och lager, antal frukter. |
| --- | --- |

—

Storlek eller, för frukt förpackad i rader och lager, antal frukter.

Om storleken är angiven ska den uttryckas på följande sätt:

| a) | För frukt som omfattas av kraven på enhetlighet ska den anges som minsta och största diameter eller som minsta och största vikt. |
| --- | --- |

a)

För frukt som omfattas av kraven på enhetlighet ska den anges som minsta och största diameter eller som minsta och största vikt.

| b) | För frukt som inte omfattas av kraven på enhetlighet ska den anges som diametern eller vikten på den minsta frukten i förpackningen, följt av ”och större” eller likvärdig benämning, eller, eventuellt, diametern eller vikten på den största frukten i förpackningen. |
| --- | --- |

b)

För frukt som inte omfattas av kraven på enhetlighet ska den anges som diametern eller vikten på den minsta frukten i förpackningen, följt av ”och större” eller likvärdig benämning, eller, eventuellt, diametern eller vikten på den största frukten i förpackningen.

E.   Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

”Tillägg

Icke uttömmande förteckning över äppelsorter

Frukter av sorter som inte återfinns i förteckningen ska delas in efter sortegenskaper.

Några av sorterna i nedanstående tabell får saluföras under handelsnamn för vilka man ansökt om eller erhållit varumärkesskydd i ett eller flera länder. I de tre första kolumnerna i tabellen nedan återges inte sådana varumärken. Vissa kända varumärken anges i den fjärde kolumnen, men endast för kännedom.

Förklaring:

| M | = | Miniatyrsort |
| --- | --- | --- |
| R | = | Rostbildning |
| V | = | Glasighet |
| * | = | Mutant som saknar sortskydd men som är knuten till ett registrerat/skyddat varumärke; mutanter som inte markeras med asterisk är skyddade sorter |

M

=

Miniatyrsort

R

=

Rostbildning

V

=

Glasighet

*

=

Mutant som saknar sortskydd men som är knuten till ett registrerat/skyddat varumärke; mutanter som inte markeras med asterisk är skyddade sorter

| Sort | Mutanter | Synonymer | Varumärken | Färggrupp | Ytterligare specifikationer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| African Red | | | African CarmineTM | B | |
| Akane | | Tohoku 3, Primerouge | | B | |
| Alkmene | | Early Windsor | | C | |
| Alwa | | | | B | |
| Amasya | | | | B | |
| Ambrosia | | | Ambrosia® | B | |
| Annurca | | | | B | |
| Ariane | | | Les Naturianes® | B | |
| Arlet | | Swiss Gourmet | | B | R |
| AW 106 | | | Sapora® | C | |
| Belgica | | | | B | |
| Belle de Boskoop | | Schone van Boskoop, Goudreinette | | D | R |
| | Boskoop rouge | Red Boskoop, Roter Boskoop, Rode Boskoop | | B | R |
| | Boskoop Valastrid | | | B | R |
| Berlepsch | | Freiherr von Berlepsch | | C | |
| | Berlepsch rouge | Red Berlepsch, Roter Berlepsch | | B | |
| Braeburn | | | | B | |
| | Hidala | | Hillwell® | A | |
| | Joburn | | AuroraTM, Red BraeburnTM, Southern RoseTM | A | |
| | Lochbuie Red Braeburn | | | A | |
| | Mahana Red Braeburn | | Redfield® | A | |
| | Mariri Red | | EveTM, Aporo® | A | |
| | Royal Braeburn | | | A | |
| Bramley's Seedling | | Bramley, Triomphe de Kiel | | D | |
| Cardinal | | | | B | |
| Caudle | | | Cameo®, Camela® | B | |
| | Cauflight | | Cameo®, Camela® | A | |
| CIV323 | | | Isaaq® | B | |
| CIVG198 | | | Modi® | A | |
| Civni | | | Rubens® | B | |
| Collina | | | | C | |
| Coop 38 | | | Goldrush®, Delisdor® | D | R |
| Coop 39 | | | Crimson Crisp® | A | |
| Coop 43 | | | Juliet® | B | |
| Coromandel Red | | Corodel | | A | |
| Cortland | | | | B | |
| Cox's Orange Pippin | | Cox orange, Cox's O.P. | | C | R |
| Cripps Pink | | | Pink Lady®, Flavor Rose® | C | |
| | Lady in Red | | Pink Lady® | B | |
| | Rosy Glow | | Pink Lady® | B | |
| | Ruby Pink | | | B | |
| Cripps Red | | | SundownerTM, Joya® | B | |
| Dalinbel | | | Antares® | B | R |
| Delblush | | | Tentation® | D | |
| Delcorf | | | Delbarestivale® | C | |
| | Celeste | | | B | |
| | Bruggers Festivale | | Sissired® | A | |
| | Dalili | | Ambassy® | A | |
| | Wonik* | | Appache® | A | |
| Delcoros | | | Autento® | A | |
| Delgollune | | | Delbard Jubilé® | B | |
| Delicious ordinaire | | Ordinary Delicious | | B | |
| Discovery | | | | C | |
| Dykmanns Zoet | | | | C | |
| Egremont Russet | | | | D | R |
| Elise | | De Roblos, Red Delight | | A | |
| Elstar | | | | C | |
| | Bel-El | | Red Elswout® | C | |
| | Daliest | | Elista® | C | |
| | Daliter | | EltonTM | C | |
| | Elshof | | | C | |
| | Elstar Boerekamp | | Excellent Star® | C | |
| | Elstar Palm | | Elstar PCP® | C | |
| | Goedhof | | Elnica® | C | |
| | Red Elstar | | | C | |
| | RNA9842 | | Red Flame® | C | |
| | Valstar | | | C | |
| | Vermuel | | Elrosa® | C | |
| Empire | | | | A | |
| Fiesta | | Red Pippin | | C | |
| Fresco | | | Wellant® | B | R |
| Fuji | | | | B | V |
| | Aztec | | Fuji Zhen® | A | V |
| | Brak | | Fuji Kiku® 8 | B | V |
| | Fuji Fubrax | | Fuji Kiku® Fubrax | B | V |
| | Fuji Supreme | | | A | V |
| | Heisei Fuji | | Beni Shogun® | A | V |
| | Raku-Raku | | | B | V |
| Gala | | | | C | |
| | Baigent | | Brookfield® | A | |
| | Bigigalaprim | | Early Red Gala® | B | |
| | Fengal | | Gala Venus | A | |
| | Gala Schnico | | Schniga® | A | |
| | Gala Schnico Red | | Schniga® | A | |
| | Galaval | | | A | |
| | Galaxy | | Selekta® | B | |
| | Gilmac | | Neon® | A | |
| | Imperial Gala | | | B | |
| | Jugula | | | B | |
| | Mitchgla | | Mondial Gala® | B | |
| | Natali Gala | | | B | |
| | Regal Prince | | Gala Must® | B | |
| | Royal Beaut | | | A | |
| | Simmons | | Buckeye® Gala | A | |
| Gloster | | | | B | |
| Golden 972 | | | | D | |
| Golden Delicious | | Golden | | D | |
| | CG10 Yellow Delicious | | Smothee® | D | |
| | Golden Delicious Reinders | | Reinders® | D | |
| | Golden Parsi | | Da Rosa® | D | |
| | Leratess | | Pink Gold® | D | |
| | Quemoni | | Rosagold® | D | |
| Goldstar | | | Rezista Gold Granny® | D | |
| Gradigold | | | Golden SupremeTM, Golden ExtremeTM | D | |
| Gradiyel | | | Goldkiss® | D | |
| Granny Smith | | | | D | |
| | Dalivair | | Challenger® | D | |
| Gravensteiner | | Gravenstein | | D | |
| Hokuto | | | | C | |
| Holsteiner Cox | | Holstein | | C | R |
| Honeycrisp | | | Honeycrunch® | C | |
| Horneburger | | | | D | |
| Idared | | | | B | |
| | Idaredest | | | B | |
| | Najdared | | | B | |
| Ingrid Marie | | | | B | R |
| James Grieve | | | | D | |
| Jonagold | | | | C | |
| | Early Jonagold | | Milenga® | C | |
| | Dalyrian | | | C | |
| | Decosta | | | C | |
| | Jonagold Boerekamp | | Early Queen® | C | |
| | Jonagold Novajo | Veulemanns | | C | |
| | Jonagored | | Morren's Jonagored® | C | |
| | Jonagored Supra | | Morren's Jonagored® Supra® | C | |
| | Red Jonaprince | | Wilton's®, Red Prince® | C | |
| | Rubinstar | | | C | |
| | Schneica | Jonica | | C | |
| | Vivista | | | C | |
| Jonathan | | | | B | |
| Karmijn de Sonnaville | | | | C | R |
| La Flamboyante | | | Mairac® | B | |
| Laxton's Superb | | | | C | R |
| Ligol | | | | B | |
| Lobo | | | | B | |
| Lurefresh | | | Redlove® Era® | A | |
| Lureprec | | | Redlove® Circe® | A | |
| Luregust | | | Redlove® Calypso® | A | |
| Luresweet | | | Redlove® Odysso® | A | |
| Maigold | | | | B | |
| Maribelle | | | Lola® | B | |
| McIntosh | | | | B | |
| Melrose | | | | C | |
| Milwa | | | Diwa®, Junami® | B | |
| Moonglo | | | | C | |
| Morgenduft | | Imperatore | | B | |
| Mountain Cove | | | Ginger GoldTM | D | |
| Mutsu | | Crispin | | D | |
| Newton | | | | C | |
| Nicogreen | | | Greenstar® | D | |
| Nicoter | | | Kanzi® | B | |
| Northern Spy | | | | C | |
| Ohrin | | Orin | | D | |
| Paula Red | | | | B | |
| Pinova | | | Corail® | C | |
| | RoHo 3615 | | Evelina® | B | |
| Piros | | | | C | |
| Plumac | | | Koru® | B | |
| Prem A153 | | | Lemonade®, Honeymoon® | C | |
| Prem A17 | | | Smitten® | C | |
| Prem A280 | | | SweetieTM | B | |
| Prem A96 | | | RockitTM | B | M |
| Rafzubin | | | Rubinette® | C | |
| | Rafzubex | | Rubinette® Rosso | A | |
| Rajka | | | Rezista Romelike® | B | |
| Red Delicious | | Rouge américaine | | A | |
| | Camspur | | Red Chief® | A | |
| | Erovan | | Early Red One® | A | |
| | Evasni | | Scarlet Spur® | A | |
| | Stark Delicious | | | A | |
| | Starking | | | C | |
| | Starkrimson | | | A | |
| | Starkspur | | | A | |
| | Topred | | | A | |
| | Trumdor | | Oregon Spur Delicious® | A | |
| Reine des Reinettes | | Gold Parmoné, Goldparmäne | | C | V |
| Reinette grise du Canada | | Graue Kanadarenette, Renetta Canada | | D | R |
| Rome Beauty | | Belle de Rome, Rome, Rome Sport | | B | |
| Rubin | | | | C | |
| Rubinola | | | | B | |
| Šampion | | Shampion, Champion, Szampion | | B | |
| | Reno 2 | | | A | |
| | Šampion Arno | Szampion Arno | | A | |
| Santana | | | | B | |
| Sciearly | | | Pacific BeautyTM | A | |
| Scifresh | | | JazzTM | B | |
| Sciglo | | | Southern SnapTM | A | |
| Scilate | | | Envy® | B | |
| Sciray | | GS48 | | A | |
| Scired | | | Pacific QueenTM | A | R |
| Sciros | | | Pacific RoseTM | A | |
| Senshu | | | | C | |
| Spartan | | | | A | |
| Stayman | | | | B | |
| Summerred | | | | B | |
| Sunrise | | | | A | |
| Sunset | | | | D | R |
| Suntan | | | | D | R |
| Sweet Caroline | | | | C | |
| Topaz | | | | B | |
| Tydeman's Early Worcester | | Tydeman's Early | | B | |
| Tsugaru | | | | C | |
| UEB32642 | | | Opal® | D | |
| Worcester Pearmain | | | | B | |
| York | | | | B | |
| Zari | | | | B | |

Sort

Mutanter

Synonymer

Varumärken

Färggrupp

Ytterligare specifikationer

African Red

African CarmineTM

B

Akane

Tohoku 3, Primerouge

B

Alkmene

Early Windsor

C

Alwa

B

Amasya

B

Ambrosia

Ambrosia®

B

Annurca

B

Ariane

Les Naturianes®

B

Arlet

Swiss Gourmet

B

R

AW 106

Sapora®

C

Belgica

B

Belle de Boskoop

Schone van Boskoop, Goudreinette

D

R

Boskoop rouge

Red Boskoop, Roter Boskoop, Rode Boskoop

B

R

Boskoop Valastrid

B

R

Berlepsch

Freiherr von Berlepsch

C

Berlepsch rouge

Red Berlepsch, Roter Berlepsch

B

Braeburn

B

Hidala

Hillwell®

A

Joburn

AuroraTM, Red BraeburnTM, Southern RoseTM

A

Lochbuie Red Braeburn

A

Mahana Red Braeburn

Redfield®

A

Mariri Red

EveTM, Aporo®

A

Royal Braeburn

A

Bramley's Seedling

Bramley, Triomphe de Kiel

D

Cardinal

B

Caudle

Cameo®, Camela®

B

Cauflight

Cameo®, Camela®

A

CIV323

Isaaq®

B

CIVG198

Modi®

A

Civni

Rubens®

B

Collina

C

Coop 38

Goldrush®, Delisdor®

D

R

Coop 39

Crimson Crisp®

A

Coop 43

Juliet®

B

Coromandel Red

Corodel

A

Cortland

B

Cox's Orange Pippin

Cox orange, Cox's O.P.

C

R

Cripps Pink

Pink Lady®, Flavor Rose®

C

Lady in Red

Pink Lady®

B

Rosy Glow

Pink Lady®

B

Ruby Pink

B

Cripps Red

SundownerTM, Joya®

B

Dalinbel

Antares®

B

R

Delblush

Tentation®

D

Delcorf

Delbarestivale®

C

Celeste

B

Bruggers Festivale

Sissired®

A

Dalili

Ambassy®

A

Wonik*

Appache®

A

Delcoros

Autento®

A

Delgollune

Delbard Jubilé®

B

Delicious ordinaire

Ordinary Delicious

B

Discovery

C

Dykmanns Zoet

C

Egremont Russet

D

R

Elise

De Roblos, Red Delight

A

Elstar

C

Bel-El

Red Elswout®

C

Daliest

Elista®

C

Daliter

EltonTM

C

Elshof

C

Elstar Boerekamp

Excellent Star®

C

Elstar Palm

Elstar PCP®

C

Goedhof

Elnica®

C

Red Elstar

C

RNA9842

Red Flame®

C

Valstar

C

Vermuel

Elrosa®

C

Empire

A

Fiesta

Red Pippin

C

Fresco

Wellant®

B

R

Fuji

B

V

Aztec

Fuji Zhen®

A

V

Brak

Fuji Kiku® 8

B

V

Fuji Fubrax

Fuji Kiku® Fubrax

B

V

Fuji Supreme

A

V

Heisei Fuji

Beni Shogun®

A

V

Raku-Raku

B

V

Gala

C

Baigent

Brookfield®

A

Bigigalaprim

Early Red Gala®

B

Fengal

Gala Venus

A

Gala Schnico

Schniga®

A

Gala Schnico Red

Schniga®

A

Galaval

A

Galaxy

Selekta®

B

Gilmac

Neon®

A

Imperial Gala

B

Jugula

B

Mitchgla

Mondial Gala®

B

Natali Gala

B

Regal Prince

Gala Must®

B

Royal Beaut

A

Simmons

Buckeye® Gala

A

Gloster

B

Golden 972

D

Golden Delicious

Golden

D

CG10 Yellow Delicious

Smothee®

D

Golden Delicious Reinders

Reinders®

D

Golden Parsi

Da Rosa®

D

Leratess

Pink Gold®

D

Quemoni

Rosagold®

D

Goldstar

Rezista Gold Granny®

D

Gradigold

Golden SupremeTM, Golden ExtremeTM

D

Gradiyel

Goldkiss®

D

Granny Smith

D

Dalivair

Challenger®

D

Gravensteiner

Gravenstein

D

Hokuto

C

Holsteiner Cox

Holstein

C

R

Honeycrisp

Honeycrunch®

C

Horneburger

D

Idared

B

Idaredest

B

Najdared

B

Ingrid Marie

B

R

James Grieve

D

Jonagold

C

Early Jonagold

Milenga®

C

Dalyrian

C

Decosta

C

Jonagold Boerekamp

Early Queen®

C

Jonagold Novajo

Veulemanns

C

Jonagored

Morren's Jonagored®

C

Jonagored Supra

Morren's Jonagored® Supra®

C

Red Jonaprince

Wilton's®, Red Prince®

C

Rubinstar

C

Schneica

Jonica

C

Vivista

C

Jonathan

B

Karmijn de Sonnaville

C

R

La Flamboyante

Mairac®

B

Laxton's Superb

C

R

Ligol

B

Lobo

B

Lurefresh

Redlove® Era®

A

Lureprec

Redlove® Circe®

A

Luregust

Redlove® Calypso®

A

Luresweet

Redlove® Odysso®

A

Maigold

B

Maribelle

Lola®

B

McIntosh

B

Melrose

C

Milwa

Diwa®, Junami®

B

Moonglo

C

Morgenduft

Imperatore

B

Mountain Cove

Ginger GoldTM

D

Mutsu

Crispin

D

Newton

C

Nicogreen

Greenstar®

D

Nicoter

Kanzi®

B

Northern Spy

C

Ohrin

Orin

D

Paula Red

B

Pinova

Corail®

C

RoHo 3615

Evelina®

B

Piros

C

Plumac

Koru®

B

Prem A153

Lemonade®, Honeymoon®

C

Prem A17

Smitten®

C

Prem A280

SweetieTM

B

Prem A96

RockitTM

B

M

Rafzubin

Rubinette®

C

Rafzubex

Rubinette® Rosso

A

Rajka

Rezista Romelike®

B

Red Delicious

Rouge américaine

A

Camspur

Red Chief®

A

Erovan

Early Red One®

A

Evasni

Scarlet Spur®

A

Stark Delicious

A

Starking

C

Starkrimson

A

Starkspur

A

Topred

A

Trumdor

Oregon Spur Delicious®

A

Reine des Reinettes

Gold Parmoné, Goldparmäne

C

V

Reinette grise du Canada

Graue Kanadarenette, Renetta Canada

D

R

Rome Beauty

Belle de Rome, Rome, Rome Sport

B

Rubin

C

Rubinola

B

Šampion

Shampion, Champion, Szampion

B

Reno 2

A

Šampion Arno

Szampion Arno

A

Santana

B

Sciearly

Pacific BeautyTM

A

Scifresh

JazzTM

B

Sciglo

Southern SnapTM

A

Scilate

Envy®

B

Sciray

GS48

A

Scired

Pacific QueenTM

A

R

Sciros

Pacific RoseTM

A

Senshu

C

Spartan

A

Stayman

B

Summerred

B

Sunrise

A

Sunset

D

R

Suntan

D

R

Sweet Caroline

C

Topaz

B

Tydeman's Early Worcester

Tydeman's Early

B

Tsugaru

C

UEB32642

Opal®

D

Worcester Pearmain

B

York

B

Zari

B

DEL 2:   HANDELSNORM FÖR CITRUSFRUKT

HANDELSNORM FÖR CITRUSFRUKT

I.   DEFINITION AV PRODUKTEN

DEFINITION AV PRODUKTEN

Denna norm gäller för citrusfrukter av sorter av följande arter som är avsedda att levereras färska till konsumenten, dock inte citrusfrukt avsedd för industriell bearbetning:

| — | Citroner av arter av Citrus limon (L.) Burm. f. och hybrider därav. |
| --- | --- |

—

Citroner av arter av Citrus limon (L.) Burm. f. och hybrider därav.

Citrus limon

| — | Mandariner av arten Citrus reticulata Blanco, inbegripet satsumor (Citrus unshiu Marcow.), clementiner (Citrus clementina hort. ex Tanaka.), vanliga mandariner (Citrus deliciosa Ten.) och tangeriner (Citrus tangerina Tanaka) av dessa arter och hybrider därav. |
| --- | --- |

—

Mandariner av arten Citrus reticulata Blanco, inbegripet satsumor (Citrus unshiu Marcow.), clementiner (Citrus clementina hort. ex Tanaka.), vanliga mandariner (Citrus deliciosa Ten.) och tangeriner (Citrus tangerina Tanaka) av dessa arter och hybrider därav.

Citrus reticulata

Citrus unshiu

Citrus clementina

Citrus deliciosa

Citrus tangerina

| — | Apelsiner av arter av Citrus sinensis (L.) Osbeck och hybrider därav. |
| --- | --- |

—

Apelsiner av arter av Citrus sinensis (L.) Osbeck och hybrider därav.

Citrus sinensis

II.   KVALITETSBESTÄMMELSER

KVALITETSBESTÄMMELSER

Syftet med normen är att ange de kvalitetskrav som citrusfrukt ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”.

A.   Minimikrav

Minimikrav

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna ska citrusfrukter vara

| — | hela, |
| --- | --- |

—

hela,

| — | fria från stötskador och/eller större läkta skador, |
| --- | --- |

—

fria från stötskador och/eller större läkta skador,

| — | friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion, |
| --- | --- |

—

friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion,

| — | rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar,

| — | praktiskt taget fria från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skadedjur,

| — | fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur,

| — | fria från begynnande skrumpenhet och uttorkning, |
| --- | --- |

—

fria från begynnande skrumpenhet och uttorkning,

| — | fria från skador orsakade av låg temperatur eller frost, |
| --- | --- |

—

fria från skador orsakade av låg temperatur eller frost,

| — | fria från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fria från onormal yttre fuktighet,

| — | fria från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fria från främmande lukt och/eller smak.

Citrusfrukterna ska ha en sådan utveckling och mognad att de

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

B.   Mognadskrav

Mognadskrav

Citrusfrukterna ska ha nått en lämplig utveckling och mognad enligt kriterierna för sorten, plockningstidpunkten och odlingsområdet.

Citrusfrukternas mognad fastställs med hjälp av de parametrar som anges nedan för varje art:

| — | Minsta saftinnehåll. |
| --- | --- |

—

Minsta saftinnehåll.

| — | Lägsta värde för relationen socker-syra (13). |
| --- | --- |

—

Lägsta värde för relationen socker-syra (13).

13

| — | Färg. |
| --- | --- |

—

Färg.

Efter en normal utveckling ska citrusfrukterna ha en sådan färg att de på bestämmelseorten kan uppnå den färg som är normal för sorten.

| | Minsta saftinnehåll (i %). | Lägsta värde för relationen sockersyra | Färg |
| --- | --- | --- | --- |
| Citroner | 20 | | Färgen ska vara typisk för sorten. Citroner som är gröna (men inte mörkgröna) är dock tillåtna om de uppfyller minimikraven i fråga om saftinnehåll. |
| Satsumor, clementiner, andra mandarinsorter och hybrider därav |
| Satsumor | 33 | 6.5:1 | Minst en tredjedel av fruktens yta ska ha en färg som är typisk för sorten. |
| Clementiner | 40 | 7.0:1 |
| Andra mandarinsorter och hybrider därav | 33 | 7.5:1 (14) |
| Apelsiner |
| Blodapelsiner | 30 | 6.5:1 | Färgen ska vara typisk för sorten. Högst en femtedel av fruktens totala yta får ha ljusgrön färg om de uppfyller minimikraven i fråga om saftinnehåll.
  Apelsiner som produceras i områden med höga lufttemperaturer och hög relativ fuktighet under utvecklingsperioden får dock ha en grön färg på mer än en femtedel av fruktens totala yta, om de uppfyller kraven på minsta saftinnehåll. |
| Gruppen navelapelsiner | 33 | 6.5:1 |
| Övriga sorter | 35 | 6.5:1 |
| Mosambi, Sathgudi och Pacitan med mer än en femtedel grön färg | 33 | |
| Andra sorter med mer än en femtedel grön färg | 45 | |

Minsta saftinnehåll (i %).

Lägsta värde för relationen sockersyra

Färg

Citroner

20

Färgen ska vara typisk för sorten. Citroner som är gröna (men inte mörkgröna) är dock tillåtna om de uppfyller minimikraven i fråga om saftinnehåll.

Satsumor, clementiner, andra mandarinsorter och hybrider därav

Satsumor

33

6.5:1

Minst en tredjedel av fruktens yta ska ha en färg som är typisk för sorten.

Clementiner

40

7.0:1

Andra mandarinsorter och hybrider därav

33

7.5:1 (14)

14

Apelsiner

Blodapelsiner

30

6.5:1

Färgen ska vara typisk för sorten. Högst en femtedel av fruktens totala yta får ha ljusgrön färg om de uppfyller minimikraven i fråga om saftinnehåll.

Apelsiner som produceras i områden med höga lufttemperaturer och hög relativ fuktighet under utvecklingsperioden får dock ha en grön färg på mer än en femtedel av fruktens totala yta, om de uppfyller kraven på minsta saftinnehåll.

Gruppen navelapelsiner

33

6.5:1

Övriga sorter

35

6.5:1

Mosambi, Sathgudi och Pacitan med mer än en femtedel grön färg

33

Andra sorter med mer än en femtedel grön färg

45

Citrusfrukter som uppfyller dessa krav på mognad får ha genomgått behandling för att avlägsna den gröna färgen (”avgröning”). Sådan behandling är endast tillåten om de övriga naturliga smakegenskaperna inte ändras.

C.   Klassificering

Klassificering

Citrusfrukt inledas i följande tre klasser:

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

Citrusfrukt i denna klass ska vara av högsta kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten och/eller handelstypen.

De får inte ha några fel, med undantag av mycket små ytliga fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet eller presentation i förpackningen.

ii)   Klass I

Klass I

Citrusfrukt i denna klass ska vara av god kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten och/eller handelstypen.

De får dock ha följande mindre fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet och presentation i förpackningen:

| — | Mindre fel i formen. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i formen.

| — | Mindre färgfel, inbegripet mindre solskador. |
| --- | --- |

—

Mindre färgfel, inbegripet mindre solskador.

| — | Mindre, tilltagande fel i skalet, förutsatt att de inte påverkar fruktköttet. |
| --- | --- |

—

Mindre, tilltagande fel i skalet, förutsatt att de inte påverkar fruktköttet.

| — | Mindre fel i skalet som uppstått i samband med fruktbildningen, t.ex. silverskorv, rostbildning eller skador orsakade av skadedjur. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i skalet som uppstått i samband med fruktbildningen, t.ex. silverskorv, rostbildning eller skador orsakade av skadedjur.

| — | Läkta, mindre fel som uppstått genom yttre påverkan, t.ex. grenskav, hagelskada eller stötfläckar. |
| --- | --- |

—

Läkta, mindre fel som uppstått genom yttre påverkan, t.ex. grenskav, hagelskada eller stötfläckar.

| — | Delvis lätt lossat skal för alla frukter i mandaringruppen. |
| --- | --- |

—

Delvis lätt lossat skal för alla frukter i mandaringruppen.

iii)   Klass II

Klass II

Denna klass omfattar citrusfrukt som inte uppfyller kraven för de högre klasserna men som uppfyller de minimikrav som anges ovan.

Följande fel får förekomma förutsatt att de bibehåller sina väsentligaste egenskaper i fråga om kvalitet, hållbarhet och presentation:

| — | Fel i formen. |
| --- | --- |

—

Fel i formen.

| — | Färgfel, inbegripet solskador. |
| --- | --- |

—

Färgfel, inbegripet solskador.

| — | Tilltagande fel i skalet, förutsatt att de inte påverkar fruktköttet. |
| --- | --- |

—

Tilltagande fel i skalet, förutsatt att de inte påverkar fruktköttet.

| — | Fel i skalet som uppstått i samband med fruktbildningen, t.ex. silverskorv, rostbildning eller skador orsakade av skadedjur. |
| --- | --- |

—

Fel i skalet som uppstått i samband med fruktbildningen, t.ex. silverskorv, rostbildning eller skador orsakade av skadedjur.

| — | Läkta fel som uppstått genom yttre påverkan, t.ex. grenskav, hagelskada eller stötfläckar. |
| --- | --- |

—

Läkta fel som uppstått genom yttre påverkan, t.ex. grenskav, hagelskada eller stötfläckar.

| — | Läkta, ytliga skalförändringar. |
| --- | --- |

—

Läkta, ytliga skalförändringar.

| — | Skrovligt skal. |
| --- | --- |

—

Skrovligt skal.

| — | Delvis lätt lossat skal för apelsiner och delvis lossat skal för alla frukter i mandaringruppen. |
| --- | --- |

—

Delvis lätt lossat skal för apelsiner och delvis lossat skal för alla frukter i mandaringruppen.

III.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

Storleken bestäms av den största tvärsnittsdiametern eller av antalet.

A.   Minimistorlek

Minimistorlek

Följande minimistorlekar ska tillämpas:

| Frukt | Diameter i mm |
| --- | --- |
| Citroner | 45 |
| Satsumor, andra mandarinsorter och hybrider därav | 45 |
| Clementiner | 35 |
| Apelsiner | 53 |

Frukt

Diameter i mm

Citroner

45

Satsumor, andra mandarinsorter och hybrider därav

45

Clementiner

35

Apelsiner

53

B.   Enhetlighet

Enhetlighet

Citrusfrukter får storlekssorteras enligt ett av följande alternativ:

| a) | För att frukten i en förpackning ska uppfylla kraven på enhetlig storlek får skillnaden i storlek mellan frukterna i en och samma förpackning vara högst






  — | 10 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är under 60 mm. |
| --- | --- | --- |

a)

För att frukten i en förpackning ska uppfylla kraven på enhetlig storlek får skillnaden i storlek mellan frukterna i en och samma förpackning vara högst

—

10 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är under 60 mm.

| — | 15 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är minst 60 mm men under 80 mm. |
| --- | --- |

—

15 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är minst 60 mm men under 80 mm.

| — | 20 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är minst 80 mm men under 110 mm. |
| --- | --- |

—

20 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är minst 80 mm men under 110 mm.

| — | För frukt som har en diameter på 110 mm eller mer har det inte fastställts någon begränsning av skillnaden i diameter. |
| --- | --- |

—

För frukt som har en diameter på 110 mm eller mer har det inte fastställts någon begränsning av skillnaden i diameter.

| b) | Om storlekskoder tillämpas måste koderna och intervallen i följande tabell användas: | Storlekskod | Diameter i mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Citroner |
| | 0 | 79–90 |
| | 1 | 72–83 |
| | 2 | 68–78 |
| | 3 | 63–72 |
| | 4 | 58–67 |
| | 5 | 53–62 |
| | 6 | 48–57 |
| | 7 | 45–52 |
| Satsumor, clementiner och andra mandarinsorter och hybrider därav |
| | 1 - XXX | 78 och däröver |
| | 1 - XX | 67–78 |
| | 1 eller 1 - X | 63–74 |
| | 2 | 58–69 |
| | 3 | 54–64 |
| | 4 | 50–60 |
| | 5 | 46–56 |
| | 6 (15) | 43–52 |
| | 7 | 41–48 |
| | 8 | 39–46 |
| | 9 | 37–44 |
| | 10 | 35–42 |
| Apelsiner |
| | 0 | 92–110 |
| | 1 | 87–100 |
| | 2 | 84–96 |
| | 3 | 81–92 |
| | 4 | 77–88 |
| | 5 | 73–84 |
| | 6 | 70–80 |
| | 7 | 67–76 |
| | 8 | 64–73 |
| | 9 | 62–70 |
| | 10 | 60–68 |
| | 11 | 58–66 |
| | 12 | 56–63 |
| | 13 | 53–60 |

b)

Om storlekskoder tillämpas måste koderna och intervallen i följande tabell användas:

Storlekskod

Diameter i mm

Citroner

0

79–90

1

72–83

2

68–78

3

63–72

4

58–67

5

53–62

6

48–57

7

45–52

Satsumor, clementiner och andra mandarinsorter och hybrider därav

1 - XXX

78 och däröver

1 - XX

67–78

1 eller 1 - X

63–74

2

58–69

3

54–64

4

50–60

5

46–56

6 (15)

15

43–52

7

41–48

8

39–46

9

37–44

10

35–42

Apelsiner

0

92–110

1

87–100

2

84–96

3

81–92

4

77–88

5

73–84

6

70–80

7

67–76

8

64–73

9

62–70

10

60–68

11

58–66

12

56–63

13

53–60

Enhetligheten i fråga om storlek ska motsvara ovanstående storlekstabell, förutom i följande fall:

För frukt i lös vikt i lådor och frukt i detaljhandelsförpackningar med en nettovikt på högst 5 kg får skillnaden inte vara större än det intervall som uppstår om tre på varandra följande storlekar i storlekstabellen slås samman till en enda.

| c) | För frukt som storlekssorteras efter antal ska storleksskillnaden uppfylla kraven i led a. |
| --- | --- |

c)

För frukt som storlekssorteras efter antal ska storleksskillnaden uppfylla kraven i led a.

IV.   TOLERANSBESTÄMMELSER

TOLERANSBESTÄMMELSER

I varje parti medges, i alla saluföringsled, en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

A.   Kvalitetstoleranser

Kvalitetstoleranser

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

5 % i antal eller vikt av citrusfrukt som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass I. Inom denna tolerans får högst 0,5 % bestå av produkter som uppfyller kraven för klass II.

ii)   Klass I

Klass I

10 % i antal eller vikt av citrusfrukt som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II. Inom denna tolerans får högst 1 % bestå av produkter som varken uppfyller kraven för klass II eller minimikraven, eller av produkter angripna av röta.

iii)   Klass II

Klass II

10 % i antal eller vikt av citrusfrukt som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter angripna av röta.

B.   Storlekstoleranser

Storlekstoleranser

För samtliga klasser: En total tolerans på 10 % i antal eller vikt av citrusfrukt som uppfyller storlekskraven för närmast över- eller underliggande storlek (eller storlekar vid kombination av tre storlekar) om detta anges på förpackningen.

Toleransen på 10 % får i samtliga fall endast tillämpas för frukt vars diameter inte understiger följande minimivärden:

| Frukt | Diameter i mm |
| --- | --- |
| Citroner | 43 |
| Satsumor, andra mandarinsorter och hybrider därav | 43 |
| Clementiner | 34 |
| Apelsiner | 50 |

Frukt

Diameter i mm

Citroner

43

Satsumor, andra mandarinsorter och hybrider därav

43

Clementiner

34

Apelsiner

50

V.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

A.   Enhetlighet

Enhetlighet

Varje förpackning ska ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla citrusfrukt av samma ursprung, sort eller handelstyp, kvalitet och storlek och av praktiskt taget samma utveckling och mognad.

För klass ”Extra” gäller kravet på enhetlighet även färgen.

En blandning av citrusfrukt av tydligt olika arter kan dock förpackas tillsammans i en detaljhandelsförpackning om de är enhetliga avseende kvalitet och, för varje berörd art, avseende sort eller handelstyp och ursprung. Enhetlighet i fråga om storlek krävs inte.

Den synliga delen av förpackningens innehåll ska vara representativ för hela innehållet.

B.   Förpackning

Förpackning

Citrusfrukterna ska vara förpackade så att de ges ett ändamålsenligt skydd.

De material som används inuti förpackningen ska vara rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material som t.ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar, förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria.

De etiketter som fästs på varje enskild produkt ska vara sådana att de, när de tas bort, inte lämnar några synliga spår av lim eller skadar skalet. Lasermärkning av enskilda frukter får inte leda till skador på köttet eller skalet.

Om frukten är inslagen ska papperet vara tunt, torrt, nytt och luktfritt (16).

16

Det är förbjudet att använda ämnen som kan ändra citrusfruktens naturliga egenskaper, särskilt dess smak eller doft (17).

17

Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar. Frukten får dock presenteras med en kort fastsittande kvist som inte är träig och har några gröna blad.

VI.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

Varje förpackning (18) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

18

A.   Identifiering

Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Typ av produkt

Typ av produkt

| — | ”Citroner”, ”mandariner” eller ”apelsiner”, om produkten inte är synlig från utsidan. |
| --- | --- |

—

”Citroner”, ”mandariner” eller ”apelsiner”, om produkten inte är synlig från utsidan.

| — | ”Blandning av citrusfrukter” eller likvärdig benämning och de olika arternas namn när det rör sig om en blandning av citrusfrukter av olika arter. |
| --- | --- |

—

”Blandning av citrusfrukter” eller likvärdig benämning och de olika arternas namn när det rör sig om en blandning av citrusfrukter av olika arter.

| — | För apelsiner ska sortens namn och/eller respektive sortgrupp anges i fråga om ”Navels” och ”Valencias”. |
| --- | --- |

—

För apelsiner ska sortens namn och/eller respektive sortgrupp anges i fråga om ”Navels” och ”Valencias”.

| — | För ”satsumor” och ”clementiner” ska artens trivialnamn anges, och det är frivilligt att ange sortens namn. |
| --- | --- |

—

För ”satsumor” och ”clementiner” ska artens trivialnamn anges, och det är frivilligt att ange sortens namn.

| — | För andra mandariner och hybrider därav ska sortens namn anges. |
| --- | --- |

—

För andra mandariner och hybrider därav ska sortens namn anges.

| — | För citroner är det frivilligt att ange sortens namn. |
| --- | --- |

—

För citroner är det frivilligt att ange sortens namn.

| — | ”Med kärnor” i fråga om clementiner med fler än 10 kärnor. |
| --- | --- |

—

”Med kärnor” i fråga om clementiner med fler än 10 kärnor.

| — | ”Kärnfria” (frivilligt – kärnfria citrusfrukter får någon gång innehålla kärnor). |
| --- | --- |

—

”Kärnfria” (frivilligt – kärnfria citrusfrukter får någon gång innehålla kärnor).

C.   Produktens ursprung

Produktens ursprung

| — | Ursprungsland (19) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning. |
| --- | --- |

—

Ursprungsland (19) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning.

19

| — | Om det rör sig om en blandning av citrusfrukter av tydligt olika arter och ursprung ska ursprungslandet anges i omedelbar närhet av motsvarande arts namn. |
| --- | --- |

—

Om det rör sig om en blandning av citrusfrukter av tydligt olika arter och ursprung ska ursprungslandet anges i omedelbar närhet av motsvarande arts namn.

D.   Handelsmässiga upplysningar

Handelsmässiga upplysningar

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

| — | Storlek uttryckt som






  — | minsta och största storlek (i mm) eller |
| --- | --- | --- |

—

Storlek uttryckt som

—

minsta och största storlek (i mm) eller

| — | storlekskod, följt (frivilligt) av en minsta och största storlek eller |
| --- | --- |

—

storlekskod, följt (frivilligt) av en minsta och största storlek eller

| — | antal. |
| --- | --- |

—

antal.

| — | I förekommande fall angivelse av att konserveringsmedel eller andra kemiska ämnen har använts i behandling efter skörd. |
| --- | --- |

—

I förekommande fall angivelse av att konserveringsmedel eller andra kemiska ämnen har använts i behandling efter skörd.

E.   Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

DEL 3:   HANDELSNORM FÖR KIWIFRUKT

HANDELSNORM FÖR KIWIFRUKT

I.   DEFINITION AV PRODUKTEN

DEFINITION AV PRODUKTEN

Denna norm gäller för kiwifrukt (även känd som Actinidia eller kiwi) av sorter av Actinidia chinensis (Planch.) eller Actinidia deliciosa (A. Chev.), C.F. Liang och A.R. Ferguson som är avsedda att levereras färska till konsumenten, dock inte kiwifrukter avsedda för industriell bearbetning.

Actinidia

Actinidia chinensis

Actinidia deliciosa

II.   KVALITETSBESTÄMMELSER

KVALITETSBESTÄMMELSER

Syftet med normerna är att ange de kvalitetskrav som kiwifrukt ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”.

A.   Minimikrav

Minimikrav

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna ska kiwifrukterna vara

| — | hela (men utan stjälk), |
| --- | --- |

—

hela (men utan stjälk),

| — | friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion, |
| --- | --- |

—

friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion,

| — | rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar,

| — | praktiskt taget fria från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skadedjur,

| — | fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur,

| — | tillräckligt fasta, dvs. varken mjuka, skrumpna eller vattniga, |
| --- | --- |

—

tillräckligt fasta, dvs. varken mjuka, skrumpna eller vattniga,

| — | välformade, dvs. inga dubbla eller multipla frukter, |
| --- | --- |

—

välformade, dvs. inga dubbla eller multipla frukter,

| — | fria från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fria från onormal yttre fuktighet,

| — | fria från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fria från främmande lukt och/eller smak.

Kiwifrukterna ska ha en sådan utveckling och mognad att de

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

B.   Minimikrav avseende mognad

Minimikrav avseende mognad

Kiwifrukterna ska vara tillräckligt utvecklade och uppvisa tillfredsställande mognad.

För att uppfylla detta krav ska frukten vid förpackningstillfället ha nått en mognad av minst 6,2° brixgrader (20) eller i genomsnitt 15 % torrsubstans, vilket innebär 9,5° brixgrader (20) när den kommer in i distributionskedjan.

20

20

C.   Klassificering

Klassificering

Kiwifrukt indelas i följande tre klasser:

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

Kiwifrukter i denna klass ska vara av högsta kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten.

De ska vara fasta och köttet ska vara helt friskt.

De får inte ha några fel med undantag av mycket små ytliga fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet eller presentation i förpackningen.

Förhållandet mellan fruktens minsta och största tvärsnittsdiameter ska vara minst 0,8.

ii)   Klass I

Klass I

Kiwifrukter i denna klass ska vara av god kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten.

De ska vara fasta och köttet ska vara helt friskt.

De får dock ha följande mindre fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet och presentation i förpackningen:

| — | Ett mindre fel i formen (dock inte svullnader eller missbildningar). |
| --- | --- |

—

Ett mindre fel i formen (dock inte svullnader eller missbildningar).

| — | Mindre färgfel. |
| --- | --- |

—

Mindre färgfel.

| — | Mindre fel i skalet som täcker en yta av högst 1 cm2. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i skalet som täcker en yta av högst 1 cm2.

2

| — | Ett mindre ”Hayward-märke” i form av längsgående linjer utan förhöjning. |
| --- | --- |

—

Ett mindre ”Hayward-märke” i form av längsgående linjer utan förhöjning.

Förhållandet mellan fruktens minsta och största tvärsnittsdiameter ska vara minst 0,7.

iii)   Klass II

Klass II

Denna klass omfattar kiwifrukt som inte uppfyller kraven för de högre klasserna men som uppfyller de minimikrav som anges ovan.

Frukterna ska vara förhållandevis fasta och köttet får inte ha några allvarliga fel.

Följande fel får förekomma, förutsatt att kiwifrukten bibehåller sina väsentligaste egenskaper i fråga om kvalitet, hållbarhet och presentation:

| — | Fel i formen. |
| --- | --- |

—

Fel i formen.

| — | Färgfel. |
| --- | --- |

—

Färgfel.

| — | Fel i skalet, t.ex. små läkta sår eller ärrad/skrubbad vävnad som täcker högst 2 cm2. |
| --- | --- |

—

Fel i skalet, t.ex. små läkta sår eller ärrad/skrubbad vävnad som täcker högst 2 cm2.

2

| — | Flera, mer uttalade ”Hayward-märken” med mindre förhöjning. |
| --- | --- |

—

Flera, mer uttalade ”Hayward-märken” med mindre förhöjning.

| — | Lätta stötskador. |
| --- | --- |

—

Lätta stötskador.

III.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

Storleken bestäms av fruktens vikt.

Minimivikten för klass ”Extra” är 90 g, för klass I 70 g och för klass II 65 g.

För att frukten i en förpackning ska uppfylla kraven på enhetlig storlek får skillnaden i storlek mellan frukterna i en och samma förpackning vara högst

| — | 10 g om frukten väger mindre än 85 g, |
| --- | --- |

—

10 g om frukten väger mindre än 85 g,

| — | 15 g om frukten väger mellan 85 g och 120 g, |
| --- | --- |

—

15 g om frukten väger mellan 85 g och 120 g,

| — | 20 g om frukten väger mellan 120 g och 150 g, |
| --- | --- |

—

20 g om frukten väger mellan 120 g och 150 g,

| — | 40 g om frukten väger 150 g eller mer. |
| --- | --- |

—

40 g om frukten väger 150 g eller mer.

IV.   TOLERANSBESTÄMMELSER

TOLERANSBESTÄMMELSER

I varje parti medges, i alla saluföringsled, en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

A.   Kvalitetstoleranser

Kvalitetstoleranser

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

5 % i antal eller vikt av kiwifrukt som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass I. Inom denna tolerans får högst 0,5 % bestå av produkter som uppfyller kraven för klass II.

ii)   Klass I

Klass I

10 % i antal eller vikt av kiwifrukt som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II. Inom denna tolerans får högst 1 % bestå av produkter som varken uppfyller kraven för klass II eller minimikraven, eller av produkter angripna av röta.

iii)   Klass II

Klass II

10 % i antal eller vikt av kiwifrukt som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter angripna av röta.

B.   Storlekstoleranser

Storlekstoleranser

För samtliga klasser: 10 % i antal eller vikt av kiwifrukt som inte uppfyller storlekskraven för klassen.

Kiwifrukt får dock inte väga mindre än 85 g i klass ”Extra”, 67 g i klass I och 62 g i klass II.

V.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

A.   Enhetlighet

Enhetlighet

Varje förpackning ska ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla kiwifrukt av samma ursprung, sort, kvalitet och storlek.

Den synliga delen av förpackningens innehåll ska vara representativ för hela innehållet.

B.   Förpackning

Förpackning

Kiwifrukterna ska vara förpackade så att de ges ett ändamålsenligt skydd.

De material som används inuti förpackningen ska vara rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material som t.ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria.

De etiketter som fästs på varje enskild produkt ska vara sådana att de, när de tas bort, inte lämnar några synliga spår av lim eller skadar skalet. Lasermärkning av enskilda frukter får inte leda till skador på köttet eller skalet.

Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar.

VI.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

Varje förpackning (21) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

21

A.   Identifiering

Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Typ av produkt

Typ av produkt

| — | ”Kiwifrukt” och/eller ”Actinidia” om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan. |
| --- | --- |

—

”Kiwifrukt” och/eller ”Actinidia” om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan.

| — | Sortens namn (frivilligt). |
| --- | --- |

—

Sortens namn (frivilligt).

| — | Fruktköttets färg eller motsvarande angivelse, om det inte är grönt. |
| --- | --- |

—

Fruktköttets färg eller motsvarande angivelse, om det inte är grönt.

C.   Produktens ursprung

Produktens ursprung

Ursprungsland (22) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning.

22

D.   Handelsmässiga upplysningar

Handelsmässiga upplysningar

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

| — | Storlek uttryckt som minsta och största fruktvikt. |
| --- | --- |

—

Storlek uttryckt som minsta och största fruktvikt.

| — | Antal frukter (frivilligt). |
| --- | --- |

—

Antal frukter (frivilligt).

E.   Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

DEL 4:   HANDELSNORM FÖR HUVUDSALLAT, FRISÉSALLAT OCH ESCAROLESALLAT

HANDELSNORM FÖR HUVUDSALLAT, FRISÉSALLAT OCH ESCAROLESALLAT

I.   DEFINITION AV PRODUKTEN

DEFINITION AV PRODUKTEN

Denna norm gäller för

| — | huvudsallat av sorter av






  — | Lactuca sativa var. capitata L. (huvudsallat inklusive isbergssallat), |
| --- | --- | --- |

—

huvudsallat av sorter av

—

Lactuca sativa var. capitata L. (huvudsallat inklusive isbergssallat),

Lactuca sativa

capitata

| — | Lactuca sativa var. longifolia Lam. (romansallat), |
| --- | --- |

—

Lactuca sativa var. longifolia Lam. (romansallat),

Lactuca sativa

longifolia

| — | Lactuca sativa var. crispa L. (plocksallat), |
| --- | --- |

—

Lactuca sativa var. crispa L. (plocksallat),

Lactuca sativa

crispa

| — | korsningar av dessa sorter, och |
| --- | --- |

—

korsningar av dessa sorter, och

| — | frisésallat av sorter av Cichorium endivia var. crispum Lam., samt |
| --- | --- |

—

frisésallat av sorter av Cichorium endivia var. crispum Lam., samt

Cichorium endivia

crispum

| — | escarolesallat av sorter av Cichorium endivia var. latifolium Lam., |
| --- | --- |

—

escarolesallat av sorter av Cichorium endivia var. latifolium Lam.,

Cichorium endivia

latifolium

som är avsedda att levereras färska till konsumenten.

Normen gäller dock inte sallat avsedd för industriell bearbetning eller sallat i form av lösa blad, huvudsallat med rotklump eller plocksallat i kruka.

II.   KVALITETSBESTÄMMELSER

KVALITETSBESTÄMMELSER

Syftet med normen är att ange de kvalitetskrav som sallaten ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas.

A.   Minimikrav

Minimikrav

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna ska sallaten vara

| — | hel, |
| --- | --- |

—

hel,

| — | frisk, dvs. den får inte vara angripen av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör den olämplig för konsumtion, |
| --- | --- |

—

frisk, dvs. den får inte vara angripen av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör den olämplig för konsumtion,

| — | ren och putsad, dvs. praktiskt taget utan blad nedsmutsade med jord eller andra odlingssubstrat och praktiskt taget fri från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

ren och putsad, dvs. praktiskt taget utan blad nedsmutsade med jord eller andra odlingssubstrat och praktiskt taget fri från synliga främmande beståndsdelar,

| — | färsk till utseendet, |
| --- | --- |

—

färsk till utseendet,

| — | praktiskt taget fri från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fri från skadedjur,

| — | praktiskt taget fri från skador orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fri från skador orsakade av skadedjur,

| — | saftspänd, |
| --- | --- |

—

saftspänd,

| — | utan stocklöpare, |
| --- | --- |

—

utan stocklöpare,

| — | fri från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fri från onormal yttre fuktighet,

| — | fri från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fri från främmande lukt och/eller smak.

På huvudsallat tillåts en rödaktig missfärgning som beror på låg temperatur vid odlingen om denna inte ger en betydande förändring av sallatens utseende.

Rötterna ska vara prydligt avskurna omedelbart under det yttersta bladet.

Sallaten ska ha normal utveckling. Sallaten ska ha en sådan utveckling och mognad att den

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

B.   Klassificering

Klassificering

Sallat indelas i följande två klasser:

i)   Klass I

Klass I

Sallat i denna klass ska vara av god kvalitet. Den ska ha de egenskaper som är typiska för sorten och/eller handelstypen.

Den ska vara

| — | välformad, |
| --- | --- |

—

välformad,

| — | knuten (med beaktande av odlingssätt och produkttyp), |
| --- | --- |

—

knuten (med beaktande av odlingssätt och produkttyp),

| — | fri från skador eller fel som försämrar ätbarheten, |
| --- | --- |

—

fri från skador eller fel som försämrar ätbarheten,

| — | utan frostskador. |
| --- | --- |

—

utan frostskador.

Huvudsallat ska ha ett välformat hjärta. På huvudsallat från täckt kultur får dock hjärtat vara litet.

Romansallat ska ha ett hjärta, som får vara litet till storleken.

Frisésallat och escarolesallat ska vara gul i mitten.

ii)   Klass II

Klass II

Denna klass omfattar sallat som inte uppfyller kraven för klass I men som uppfyller de minimikrav som anges ovan.

Sallaten ska vara

| — | förhållandevis välformad, |
| --- | --- |

—

förhållandevis välformad,

| — | fri från skador eller fel som allvarligt försämrar ätbarheten. |
| --- | --- |

—

fri från skador eller fel som allvarligt försämrar ätbarheten.

Följande fel får förekomma, förutsatt att produkten bibehåller sina väsentligaste egenskaper i fråga om kvalitet, hållbarhet och presentation:

| — | En lättare missfärgning. |
| --- | --- |

—

En lättare missfärgning.

| — | Lättare skador orsakade av skadedjur. |
| --- | --- |

—

Lättare skador orsakade av skadedjur.

Huvudsallat ska ha ett hjärta, som får vara litet till storleken. För huvudsallat från täckt kultur får hjärta saknas.

Romansallat behöver inte ha ett hjärta.

III.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

Storleken bestäms av styckevikten.

För att garantera enhetlig storlek får skillnaden i storlek mellan produkterna i en och samma förpackning

| a) | när det gäller huvudsallat vara högst






  — | 40 g om det lättaste huvudet väger mindre än 150 g per styck, |
| --- | --- | --- |

a)

när det gäller huvudsallat vara högst

—

40 g om det lättaste huvudet väger mindre än 150 g per styck,

| — | 100 g om det lättaste huvudet väger 150–300 g per styck, |
| --- | --- |

—

100 g om det lättaste huvudet väger 150–300 g per styck,

| — | 150 g om det lättaste huvudet väger 300–450 g per styck, |
| --- | --- |

—

150 g om det lättaste huvudet väger 300–450 g per styck,

| — | 300 g om det lättaste huvudet väger mer än 450 g per styck. |
| --- | --- |

—

300 g om det lättaste huvudet väger mer än 450 g per styck.

| b) | när det gäller frisésallat och escarolesallat vara högst






  — | 300 g. |
| --- | --- | --- |

b)

när det gäller frisésallat och escarolesallat vara högst

—

300 g.

IV.   TOLERANSBESTÄMMELSER

TOLERANSBESTÄMMELSER

I varje parti medges, i alla saluföringsled, en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

A.   Kvalitetstoleranser

Kvalitetstoleranser

i)   Klass I

Klass I

10 % i antal av huvuden som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II. Inom denna tolerans får högst 1 % bestå av produkter som varken uppfyller kraven för klass II eller minimikraven, eller av produkter angripna av röta.

ii)   Klass II

Klass II

10 % i antal av huvuden som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter angripna av röta.

B.   Storlekstoleranser

Storlekstoleranser

För samtliga klasser: 10 % i antal eller vikt av huvuden som inte uppfyller storlekskraven för klassen.

V.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

A.   Enhetlighet

Enhetlighet

Varje förpackning ska ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla sallat av samma ursprung, sort eller handelstyp, kvalitet och storlek.

En blandning av sallat av tydligt olika sorter, handelstyper och/eller färger kan dock förpackas tillsammans i en förpackning, om de är enhetliga avseende kvalitet och, för varje sort, handelstyp och/eller färg, avseende ursprung. Enhetlighet i fråga om storlek krävs inte.

Den synliga delen av förpackningens innehåll ska vara representativ för hela innehållet.

B.   Förpackning

Förpackning

Sallaten ska vara förpackad så att den ges ett ändamålsenligt skydd. Den ska vara packad på ett lämpligt sätt med beaktande av storleken och typen av förpackning, dvs. utan för stora mellanrum och inte alltför tätt.

De material som används inuti förpackningen ska vara rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material som t.ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria.

Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar.

VI.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

Varje förpackning (23) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

23

A.   Identifiering

Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Typ av produkt

Typ av produkt

| — | ”Huvudsallat”, ”Bataviasallat”, ”isbergssallat”, ”romansallat”, ”plocksallat”, (eller t.ex. ekbladssallat, lollo bionda, lollo rossa), ”frisésallat”, ”escarolesallat” eller likvärdig benämning om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan. |
| --- | --- |

—

”Huvudsallat”, ”Bataviasallat”, ”isbergssallat”, ”romansallat”, ”plocksallat”, (eller t.ex. ekbladssallat, lollo bionda, lollo rossa), ”frisésallat”, ”escarolesallat” eller likvärdig benämning om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan.

| — | ”Växthusodlad eller täckt kultur”, i förekommande fall, eller likvärdig benämning. |
| --- | --- |

—

”Växthusodlad eller täckt kultur”, i förekommande fall, eller likvärdig benämning.

| — | Sortens namn (frivilligt). |
| --- | --- |

—

Sortens namn (frivilligt).

| — | ”Salladsblandning”, ”Blandsallat” eller likvärdig benämning, om det rör sig om en blandning av sallat av olika sorter, handelstyper och/eller färger. Om produkten inte är synlig från utsidan måste sorter, handelstyper och/eller färger samt kvantiteten för var och en i förpackningen anges. |
| --- | --- |

—

”Salladsblandning”, ”Blandsallat” eller likvärdig benämning, om det rör sig om en blandning av sallat av olika sorter, handelstyper och/eller färger. Om produkten inte är synlig från utsidan måste sorter, handelstyper och/eller färger samt kvantiteten för var och en i förpackningen anges.

C.   Produktens ursprung

Produktens ursprung

| — | Ursprungsland (24) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning. |
| --- | --- |

—

Ursprungsland (24) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning.

24

| — | När det gäller en blandning av sallat av tydligt olika sorter, handelstyper och/eller färger och produkterna är av olika ursprung ska ursprungslandet anges i omedelbar närhet av uppgiften om sort, handelstyp och/eller färg. |
| --- | --- |

—

När det gäller en blandning av sallat av tydligt olika sorter, handelstyper och/eller färger och produkterna är av olika ursprung ska ursprungslandet anges i omedelbar närhet av uppgiften om sort, handelstyp och/eller färg.

D.   Handelsmässiga upplysningar

Handelsmässiga upplysningar

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

| — | Storlek angiven som minsta vikt per enhet eller som antal enheter. |
| --- | --- |

—

Storlek angiven som minsta vikt per enhet eller som antal enheter.

E.   Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

DEL 5:   HANDELSNORM FÖR PERSIKOR OCH NEKTARINER

HANDELSNORM FÖR PERSIKOR OCH NEKTARINER

I.   DEFINITION AV PRODUKTEN

DEFINITION AV PRODUKTEN

Denna norm gäller för persikor och nektariner av sorter av Prunus persica Sieb. och Zucc., som är avsedda att levereras färska till konsumenten, dock inte persikor och nektariner avsedda för industriell bearbetning.

Prunus persica

II.   KVALITETSBESTÄMMELSER

KVALITETSBESTÄMMELSER

Syftet med normen är att ange de kvalitetskrav som persikor och nektariner ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”.

A.   Minimikrav

Minimikrav

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna ska persikor och nektariner vara

| — | hela, |
| --- | --- |

—

hela,

| — | friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion, |
| --- | --- |

—

friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion,

| — | rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar,

| — | praktiskt taget fria från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skadedjur,

| — | fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur,

| — | fria från fruktsprickor vid skaftfästet, |
| --- | --- |

—

fria från fruktsprickor vid skaftfästet,

| — | fria från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fria från onormal yttre fuktighet,

| — | fria från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fria från främmande lukt och/eller smak.

Persikor och nektariner ska ha en sådan utveckling och mognad att de

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

B.   Mognadskrav

Mognadskrav

Frukterna ska vara tillräckligt utvecklade och uppvisa tillfredsställande mognad. Fruktköttets brytningsindex ska vara minst 8° brixgrader (25).

25

C.   Klassificering

Klassificering

Persikor och nektariner indelas i följande tre klasser:

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

Persikor och nektariner i denna klass ska vara av högsta kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten.

Fruktköttet ska vara helt friskt.

De får inte ha några fel, med undantag av mycket små ytliga fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet eller presentation i förpackningen.

ii)   Klass I

Klass I

Persikor och nektariner i denna klass ska vara av god kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten. Fruktköttet ska vara helt friskt.

De får dock ha följande mindre fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet och presentation i förpackningen:

| — | Mindre fel i formen. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i formen.

| — | Mindre fel i utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i utvecklingen.

| — | Mindre färgfel. |
| --- | --- |

—

Mindre färgfel.

| — | Lätta tryckskador får täcka en sammanlagd yta på högst 1 cm2. |
| --- | --- |

—

Lätta tryckskador får täcka en sammanlagd yta på högst 1 cm2.

2

| — | Mindre fel i skalet som ligger inom följande gränser:






  — | Långsträckta fel får vara högst 1,5 cm långa. |
| --- | --- | --- |

—

Mindre fel i skalet som ligger inom följande gränser:

—

Långsträckta fel får vara högst 1,5 cm långa.

| — | Övriga fel får täcka en yta av högst 1 cm2. |
| --- | --- |

—

Övriga fel får täcka en yta av högst 1 cm2.

2

iii)   Klass II

Klass II

Denna klass omfattar persikor och nektariner som inte uppfyller kraven för de högre klasserna men som uppfyller de minimikrav som anges ovan.

Fruktköttet får inte ha några större fel.

Följande fel får förekomma förutsatt att persikorna och nektarinerna bibehåller sina väsentligaste egenskaper i fråga om kvalitet, hållbarhet och presentation:

| — | Fel i formen. |
| --- | --- |

—

Fel i formen.

| — | Fel i utvecklingen, inbegripet spruckna kärnor, förutsatt att frukten är sluten och fruktköttet friskt. |
| --- | --- |

—

Fel i utvecklingen, inbegripet spruckna kärnor, förutsatt att frukten är sluten och fruktköttet friskt.

| — | Färgfel. |
| --- | --- |

—

Färgfel.

| — | Stötskador, som får vara lätt missfärgade, får täcka en sammanlagd yta på högst 2 cm2. |
| --- | --- |

—

Stötskador, som får vara lätt missfärgade, får täcka en sammanlagd yta på högst 2 cm2.

2

| — | Fel i skalet som ligger inom följande gränser:






  — | Långsträckta fel får vara högst 2,5 cm långa. |
| --- | --- | --- |

—

Fel i skalet som ligger inom följande gränser:

—

Långsträckta fel får vara högst 2,5 cm långa.

| — | Övriga fel får täcka en yta av högst 2 cm2. |
| --- | --- |

—

Övriga fel får täcka en yta av högst 2 cm2.

2

III.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

Storleken bestäms av den största tvärsnittsdiametern, vikten eller antalet.

Minsta storleken ska vara

| — | 56 mm eller 85 g i klass ”Extra”, |
| --- | --- |

—

56 mm eller 85 g i klass ”Extra”,

| — | 51 mm eller 65 g i klass I och II. |
| --- | --- |

—

51 mm eller 65 g i klass I och II.

Frukt under 56 mm eller 85 g får dock inte saluföras under perioden 1 juli–31 oktober (norra halvklotet) och under perioden 1 januari–30 april (södra halvklotet).

Följande bestämmelser är frivilliga för klass II.

För att garantera enhetlig storlek får skillnaden i storlek mellan produkterna i en och samma förpackning

| a) | för frukt som sorteras efter diameter, vara högst






  — | 5 mm för frukt som är mindre än 70 mm, |
| --- | --- | --- |

a)

för frukt som sorteras efter diameter, vara högst

—

5 mm för frukt som är mindre än 70 mm,

| — | 10 mm för frukt som är 70 mm eller mer. |
| --- | --- |

—

10 mm för frukt som är 70 mm eller mer.

| b) | för frukt som sorteras efter vikt, vara högst






  — | 30 g för frukt som väger mindre än 180 g, |
| --- | --- | --- |

b)

för frukt som sorteras efter vikt, vara högst

—

30 g för frukt som väger mindre än 180 g,

| — | 80 g för frukt som väger 180 g eller mer. |
| --- | --- |

—

80 g för frukt som väger 180 g eller mer.

| c) | För frukt som sorteras efter antal ska storleksskillnaden uppfylla kraven i a eller b. |
| --- | --- |

c)

För frukt som sorteras efter antal ska storleksskillnaden uppfylla kraven i a eller b.

Om storlekskoder tillämpas måste koderna i följande tabell användas:

| | Kod | Diameter | | Vikt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| från | till | från | till |
| (mm) | (mm) | (g) | (g) |
| 1 | D | 51 | 56 | eller | 65 | 85 |
| 2 | C | 56 | 61 | 85 | 105 |
| 3 | B | 61 | 67 | 105 | 135 |
| 4 | A | 67 | 73 | 135 | 180 |
| 5 | AA | 73 | 80 | 180 | 220 |
| 6 | AAA | 80 | 90 | 220 | 300 |
| 7 | AAAA | > 90 | > 300 |

Kod

Diameter

Vikt

från

till

från

till

(mm)

(mm)

(g)

(g)

1

D

51

56

eller

65

85

2

C

56

61

85

105

3

B

61

67

105

135

4

A

67

73

135

180

5

AA

73

80

180

220

6

AAA

80

90

220

300

7

AAAA

> 90

> 300

IV.   TOLERANSBESTÄMMELSER

TOLERANSBESTÄMMELSER

I varje parti medges, i alla saluföringsled, en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

A.   Kvalitetstoleranser

Kvalitetstoleranser

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

5 % i antal eller vikt av persikor eller nektariner som inte uppfyller kraven för klassen men som uppfyller kraven för klass I. Inom denna tolerans får högst 0,5 % bestå av produkter som uppfyller kraven för klass II.

ii)   Klass I

Klass I

10 % i antal eller vikt av persikor eller nektariner som inte uppfyller kraven för klassen men som uppfyller kraven för klass II. Inom denna tolerans får högst 1 % bestå av produkter som varken uppfyller kraven för klass II eller minimikraven, eller av produkter angripna av röta.

iii)   Klass II

Klass II

10 % i antal eller vikt av persikor eller nektariner som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter angripna av röta.

B.   Storlekstoleranser

Storlekstoleranser

För samtliga klasser (om frukten storlekssorteras): 10 % i antal eller vikt av persikor eller nektariner som inte uppfyller storlekskraven för klassen.

V.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

A.   Enhetlighet

Enhetlighet

Varje förpackning ska ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla persikor eller nektariner av samma ursprung, sort, kvalitet, mognadsgrad och storlek (om produkten storlekssorteras), och för klass ”Extra” ska innehållet även vara enhetligt till färgen.

Den synliga delen av förpackningens innehåll ska vara representativ för hela innehållet.

B.   Förpackning

Förpackning

Persikor och nektariner ska vara förpackade så att de ges ett ändamålsenligt skydd.

De material som används inuti förpackningen ska vara rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material som t.ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar, förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria.

De etiketter som fästs på varje enskild produkt ska vara sådana att de, när de tas bort, inte lämnar några synliga spår av lim eller skadar skalet. Lasermärkning av enskilda frukter får inte leda till skador på köttet eller skalet.

Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar.

VI.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

Varje förpackning (26) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

26

A.   Identifiering

Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Typ av produkt

Typ av produkt

| — | ”Persikor” eller ”Nektariner” om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan. |
| --- | --- |

—

”Persikor” eller ”Nektariner” om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan.

| — | Fruktköttets färg. |
| --- | --- |

—

Fruktköttets färg.

| — | Sortens namn (frivilligt). |
| --- | --- |

—

Sortens namn (frivilligt).

C.   Produktens ursprung

Produktens ursprung

Ursprungsland (27) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning.

27

D.   Handelsmässiga upplysningar

Handelsmässiga upplysningar

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

| — | Storlek (om produkten storlekssorteras) angiven som minsta och största diameter (i mm) eller minsta och högsta vikt (i gram) eller med storlekskod. |
| --- | --- |

—

Storlek (om produkten storlekssorteras) angiven som minsta och största diameter (i mm) eller minsta och högsta vikt (i gram) eller med storlekskod.

| — | Antal frukter (frivilligt). |
| --- | --- |

—

Antal frukter (frivilligt).

E.   Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

DEL 6:   HANDELSNORM FÖR PÄRON

HANDELSNORM FÖR PÄRON

I.   DEFINITION AV PRODUKTEN

DEFINITION AV PRODUKTEN

Denna norm gäller för päron av sorter av Pyrus communis L., som är avsedda att levereras färska till konsumenten, dock inte päron avsedda för industriell bearbetning.

Pyrus communis

II.   KVALITETSBESTÄMMELSER

KVALITETSBESTÄMMELSER

Syftet med normen är att ange de kvalitetskrav som päron ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”.

A.   Minimikrav

Minimikrav

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna ska päron vara

| — | hela, |
| --- | --- |

—

hela,

| — | friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion, |
| --- | --- |

—

friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion,

| — | rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar,

| — | praktiskt taget fria från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skadedjur,

| — | fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

fria från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur,

| — | fria från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fria från onormal yttre fuktighet,

| — | fria från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fria från främmande lukt och/eller smak.

Päron ska ha en sådan utveckling och mognad att de

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

B.   Mognadskrav

Mognadskrav

Päronen ska ha nått ett sådant utvecklingsstadium och en sådan mognadsgrad att mognadsprocessen kan fortsätta tills frukten når en mognad som krävs med hänsyn tagen till sortegenskaperna.

C.   Klassificering

Klassificering

Päron indelas i följande tre klasser:

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

Päron i denna klass ska vara av högsta kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten (28).

28

Fruktköttet ska vara helt friskt och skalet fritt från skrovlig rostbildning

De får inte ha några fel, med undantag av mycket små ytliga fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet eller presentation i förpackningen.

Skaftet ska vara intakt.

Stenbildning får inte förekomma hos päron.

ii)   Klass I

Klass I

Päron i denna klass ska vara av god kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten (29).

29

Fruktköttet ska vara helt friskt.

De får dock ha följande mindre fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet och presentation i förpackningen:

| — | Mindre fel i formen. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i formen.

| — | Mindre fel i utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i utvecklingen.

| — | Mindre färgfel. |
| --- | --- |

—

Mindre färgfel.

| — | Mycket tunn skrovlig rostbildning. |
| --- | --- |

—

Mycket tunn skrovlig rostbildning.

| — | Mindre fel i skalet som ligger inom följande gränser:






  — | Långsträckta fel får vara högst 2 cm långa. |
| --- | --- | --- |

—

Mindre fel i skalet som ligger inom följande gränser:

—

Långsträckta fel får vara högst 2 cm långa.

| — | Övriga fel får täcka en sammanlagd yta på högst 1 cm2, dock med undantag för skorv (Venturia pirina och V. inaequalis) som högst får täcka en yta på 0,25 cm2. |
| --- | --- |

—

Övriga fel får täcka en sammanlagd yta på högst 1 cm2, dock med undantag för skorv (Venturia pirina och V. inaequalis) som högst får täcka en yta på 0,25 cm2.

2

Venturia pirina

V. inaequalis

2

| — | Mindre stötskador får täcka en yta på högst 1 cm2. |
| --- | --- |

—

Mindre stötskador får täcka en yta på högst 1 cm2.

2

Skaftet får vara lätt skadat.

Stenbildning får inte förekomma hos päron.

iii)   Klass II

Klass II

Denna klass omfattar päron som inte uppfyller kraven för de högre klasserna men som uppfyller de minimikrav som anges ovan.

Fruktköttet får inte ha några större fel.

Följande fel får förekomma förutsatt att päronen bibehåller sina väsentligaste egenskaper i fråga om kvalitet, hållbarhet och presentation:

| — | Fel i formen. |
| --- | --- |

—

Fel i formen.

| — | Fel i utvecklingen. |
| --- | --- |

—

Fel i utvecklingen.

| — | Färgfel. |
| --- | --- |

—

Färgfel.

| — | Tunn skrovlig rostbildning. |
| --- | --- |

—

Tunn skrovlig rostbildning.

| — | Fel i skalet som ligger inom följande gränser:






  — | Långsträckta fel får vara högst 4 cm långa. |
| --- | --- | --- |

—

Fel i skalet som ligger inom följande gränser:

—

Långsträckta fel får vara högst 4 cm långa.

| — | Övriga fel får täcka en sammanlagd yta på högst 2,5 cm2, dock med undantag för skorv (Venturia pirina och V. inaequalis) som högst får täcka en yta på 1 cm2. |
| --- | --- |

—

Övriga fel får täcka en sammanlagd yta på högst 2,5 cm2, dock med undantag för skorv (Venturia pirina och V. inaequalis) som högst får täcka en yta på 1 cm2.

2

Venturia pirina

V. inaequalis

2

| — | Mindre stötskador får täcka en yta på högst 2 cm2. |
| --- | --- |

—

Mindre stötskador får täcka en yta på högst 2 cm2.

2

III.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

Storleken bestäms av den största tvärsnittsdiametern eller av vikten.

Minsta storleken ska

| a) | för frukt som sorteras efter diameter, vara: | ”Extra” | Klass I | Klass II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sorter med stora frukter | 60 mm | 55 mm | 55 mm |
| Övriga sorter | 55 mm | 50 mm | 45 mm |

a)

för frukt som sorteras efter diameter, vara:

”Extra”

Klass I

Klass II

Sorter med stora frukter

60 mm

55 mm

55 mm

Övriga sorter

55 mm

50 mm

45 mm

| b) | för frukt som sorteras efter vikt, vara: | ”Extra” | Klass I | Klass II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sorter med stora frukter | 130 g | 110 g | 110 g |
| Övriga sorter | 110 g | 100 g | 75 g |

b)

för frukt som sorteras efter vikt, vara:

”Extra”

Klass I

Klass II

Sorter med stora frukter

130 g

110 g

110 g

Övriga sorter

110 g

100 g

75 g

De sommarpäron som finns upptagna i tillägget till denna norm behöver inte uppfylla kraven på minsta storlek.

För att frukten ska uppfylla kraven på enhetlig storlek får skillnaden i storlek mellan frukterna i en och samma förpackning

| a) | för frukt som sorteras efter diameter, vara högst






  — | 5 mm för frukt i klass ”Extra” och för frukt i klass I och II som är förpackad i rader och lager, |
| --- | --- | --- |

a)

för frukt som sorteras efter diameter, vara högst

—

5 mm för frukt i klass ”Extra” och för frukt i klass I och II som är förpackad i rader och lager,

| — | 10 mm för frukt i klass I som är packad i detaljhandelsförpackningar eller löst packad i förpackningen. |
| --- | --- |

—

10 mm för frukt i klass I som är packad i detaljhandelsförpackningar eller löst packad i förpackningen.

| b) | för frukt som sorteras efter vikt, vara






  — | för frukt i klass ”Extra” och klass I förpackad i rader och lager högst:






  Viktintervall (g) | Viktdifferens (g) |
| --- | --- | --- | --- |
| 75–100 | 15 |
| 100–200 | 35 |
| 200–250 | 50 |
| > 250 | 80 |

b)

för frukt som sorteras efter vikt, vara

—

för frukt i klass ”Extra” och klass I förpackad i rader och lager högst:

Viktintervall (g)

Viktdifferens (g)

75–100

15

100–200

35

200–250

50

> 250

80

| — | för frukt i klass I som är packad i detaljhandelsförpackningar eller löst packad i förpackningen högst:






  Viktintervall (g) | Viktdifferens (g) |
| --- | --- | --- |
| 100–200 | 50 |
| > 200 | 100 |

—

för frukt i klass I som är packad i detaljhandelsförpackningar eller löst packad i förpackningen högst:

Viktintervall (g)

Viktdifferens (g)

100–200

50

> 200

100

För frukt i klass II som är packad i detaljhandelsförpackningar eller löst packad i förpackningen har det inte fastställts några bestämmelser om enhetlig storlek.

IV.   TOLERANSBESTÄMMELSER

TOLERANSBESTÄMMELSER

I varje parti medges, i alla saluföringsled, en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

A.   Kvalitetstoleranser

Kvalitetstoleranser

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

5 % i antal eller vikt av päron som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass I. Inom denna tolerans får högst 0,5 % bestå av produkter som uppfyller kraven för klass II.

ii)   Klass I

Klass I

10 % i antal eller vikt av päron som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II. Inom denna tolerans får högst 1 % bestå av produkter som varken uppfyller kraven för klass II eller minimikraven, eller av produkter angripna av röta.

iii)   Klass II

Klass II

10 % i antal eller vikt av päron som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter angripna av röta.

B.   Storlekstoleranser

Storlekstoleranser

För samtliga klasser: 10 % i antal eller vikt av päron som inte uppfyller storlekskraven för klassen. Denna tolerans omfattar dock inte frukt med en avvikelse på

| — | 5 mm eller mer under minimidiametern, |
| --- | --- |

—

5 mm eller mer under minimidiametern,

| — | 10 g eller mer under minimivikten. |
| --- | --- |

—

10 g eller mer under minimivikten.

V.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

A.   Enhetlighet

Enhetlighet

Varje förpackning ska ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla päron av samma ursprung, sort, kvalitet, storlek (om frukten storlekssorteras) och mognad.

För klass ”Extra” gäller kravet på enhetlighet även färgen.

En blandning av päron av tydligt olika sorter kan dock förpackas tillsammans i en detaljhandelsförpackning om de är enhetliga avseende kvalitet och, för varje sort, avseende ursprung. Enhetlighet i fråga om storlek krävs inte.

Den synliga delen av förpackningens innehåll ska vara representativ för hela innehållet.

B.   Förpackning

Förpackning

Päron ska vara förpackade så att de ges ett ändamålsenligt skydd.

De material som används inuti förpackningen ska vara rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material som t.ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria.

De etiketter som fästs på varje enskild produkt ska vara sådana att de, när de tas bort, inte lämnar några synliga spår av lim eller skadar skalet. Lasermärkning av enskilda frukter får inte leda till skador på köttet eller skalet.

Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar.

VI.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

Varje förpackning (30) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

30

A.   Identifiering

Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Typ av produkt

Typ av produkt

| — | ”Päron”, om förpackningens innehåll inte är synligt från utsidan. |
| --- | --- |

—

”Päron”, om förpackningens innehåll inte är synligt från utsidan.

| — | Sortens namn. Om det rör sig om en blandning av päron av tydligt olika sorter ska samtliga sorter i förpackningen anges. |
| --- | --- |

—

Sortens namn. Om det rör sig om en blandning av päron av tydligt olika sorter ska samtliga sorter i förpackningen anges.

| — | Sortens namn får ersättas med en synonym. Ett handelsnamn (31) får endast anges som komplement till sorten eller synonymen. |
| --- | --- |

—

Sortens namn får ersättas med en synonym. Ett handelsnamn (31) får endast anges som komplement till sorten eller synonymen.

31

C.   Produktens ursprung

Produktens ursprung

Ursprungsland (32) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning.

32

Om det rör sig om en blandning av päron av olika sorter och ursprung ska ursprungslandet anges i omedelbar närhet av motsvarande sorts namn.

D.   Handelsmässiga upplysningar

Handelsmässiga upplysningar

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

| — | Storlek eller, för frukt förpackad i rader och lager, antal frukter. |
| --- | --- |

—

Storlek eller, för frukt förpackad i rader och lager, antal frukter.

Om storleken är angiven ska den uttryckas på följande sätt:

| a) | För frukt som omfattas av kraven på enhetlighet ska den anges som minsta och största diameter eller som minsta och största vikt. |
| --- | --- |

a)

För frukt som omfattas av kraven på enhetlighet ska den anges som minsta och största diameter eller som minsta och största vikt.

| b) | För frukt som inte omfattas av kraven på enhetlighet ska den anges som diametern eller vikten på den minsta frukten i förpackningen, följt av ”och större” eller likvärdig benämning, eller, eventuellt, diametern eller vikten på den största frukten i förpackningen. |
| --- | --- |

b)

För frukt som inte omfattas av kraven på enhetlighet ska den anges som diametern eller vikten på den minsta frukten i förpackningen, följt av ”och större” eller likvärdig benämning, eller, eventuellt, diametern eller vikten på den största frukten i förpackningen.

E.   Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

”Tillägg

Icke uttömmande förteckning över sorter med stora frukter och sommarpäron

Sorter med små frukter och andra sorter som inte upptas i tabellen får saluföras på villkor att de uppfyller de storlekskrav som fastställs i avsnitt III i normen.

Några av sorterna i nedanstående tabell får saluföras under handelsnamn för vilka man ansökt om eller erhållit varumärkesskydd i ett eller flera länder. I den första och andra kolumnen i tabellen nedan återges inte sådana varumärken. Vissa kända varumärken anges i den tredje kolumnen, men endast för kännedom.

Förklaring:

| S | = | Sorter med stora frukter. |
| --- | --- | --- |
| S-P | = | Sommarpäron, för vilka det inte krävs någon minsta storlek. |

S

=

Sorter med stora frukter.

S-P

=

Sommarpäron, för vilka det inte krävs någon minsta storlek.

| Sort | Synonymer | Varumärken | Storlek |
| --- | --- | --- | --- |
| Abbé Fétel | Abate Fetel | | S |
| Abugo o Siete en Boca | | | S-P |
| Akça | | | S-P |
| Alka | | | S |
| Alsa | | | S |
| Amfora | | | S |
| Alexandrine Douillard | | | S |
| Bambinella | | | S-P |
| Bergamotten | | | S-P |
| Beurré Alexandre Lucas | Lucas | | S |
| Beurré Bosc | Bosc, Beurré d'Apremont, Empereur Alexandre, Kaiser Alexander | | S |
| Beurré Clairgeau | | | S |
| Beurré d'Arenberg | Hardenpont | | S |
| Beurré Giffard | | | S-P |
| Beurré précoce Morettini | Morettini | | S-P |
| Blanca de Aranjuez | Agua de Aranjuez, Espadona, Blanquilla | | S-P |
| Carusella | | | S-P |
| Castell | Castell de Verano | | S-P |
| Colorée de Juillet | Bunte Juli | | S-P |
| Comice rouge | | | S |
| Concorde | | | S |
| Condoula | | | S-P |
| Coscia | Ercolini | | S-P |
| Curé | Curato, Pastoren, Del cura de Ouro, Espadon de invierno, Bella de Berry, Lombardia de Rioja, Batall de Campana | | S |
| D'Anjou | | | S |
| Dita | | | S |
| D. Joaquina | Doyenné de Juillet | | S-P |
| Doyenné d'hiver | Winterdechant | | S |
| Doyenné du Comice | Comice, Vereinsdechant | | S |
| Erika | | | S |
| Etrusca | | | S-P |
| Flamingo | | | S |
| Forelle | | | S |
| Général Leclerc | | Amber GraceTM | S |
| Gentile | | | S-P |
| Golden Russet Bosc | | | S |
| Grand champion | | | S |
| Harrow Delight | | | S |
| Jeanne d'Arc | | | S |
| Joséphine | | | S |
| Kieffer | | | S |
| Klapa Mīlule | | | S |
| Leonardeta | Mosqueruela, Margallon, Colorada de Alcanadre, Leonarda de Magallon | | S-P |
| Lombacad | | Cascade® | S |
| Moscatella | | | S-P |
| Mramornaja | | | S |
| Mustafabey | | | S-P |
| Packham's Triumph | Williams d'Automne | | S |
| Passe Crassane | Passa Crassana | | S |
| Perita de San Juan | | | S-P |
| Pérola | | | S-P |
| Pitmaston | Williams Duchesse | | S |
| Précoce de Trévoux | Trévoux | | S-P |
| Président Drouard | | | S |
| Rosemarie | | | S |
| Santa Maria | Santa Maria Morettini | | S-P |
| Spadoncina | Agua de Verano, Agua de Agosto | | S-P |
| Suvenirs | | | S |
| Taylors Gold | | | S |
| Triomphe de Vienne | | | S |
| Vasarine Sviestine | | | S |
| Williams Bon Chrétien | Bon Chrétien, Bartlett, Williams, Summer Bartlett | | S |

Sort

Synonymer

Varumärken

Storlek

Abbé Fétel

Abate Fetel

S

Abugo o Siete en Boca

S-P

Akça

S-P

Alka

S

Alsa

S

Amfora

S

Alexandrine Douillard

S

Bambinella

S-P

Bergamotten

S-P

Beurré Alexandre Lucas

Lucas

S

Beurré Bosc

Bosc, Beurré d'Apremont, Empereur Alexandre, Kaiser Alexander

S

Beurré Clairgeau

S

Beurré d'Arenberg

Hardenpont

S

Beurré Giffard

S-P

Beurré précoce Morettini

Morettini

S-P

Blanca de Aranjuez

Agua de Aranjuez, Espadona, Blanquilla

S-P

Carusella

S-P

Castell

Castell de Verano

S-P

Colorée de Juillet

Bunte Juli

S-P

Comice rouge

S

Concorde

S

Condoula

S-P

Coscia

Ercolini

S-P

Curé

Curato, Pastoren, Del cura de Ouro, Espadon de invierno, Bella de Berry, Lombardia de Rioja, Batall de Campana

S

D'Anjou

S

Dita

S

D. Joaquina

Doyenné de Juillet

S-P

Doyenné d'hiver

Winterdechant

S

Doyenné du Comice

Comice, Vereinsdechant

S

Erika

S

Etrusca

S-P

Flamingo

S

Forelle

S

Général Leclerc

Amber GraceTM

S

Gentile

S-P

Golden Russet Bosc

S

Grand champion

S

Harrow Delight

S

Jeanne d'Arc

S

Joséphine

S

Kieffer

S

Klapa Mīlule

S

Leonardeta

Mosqueruela, Margallon, Colorada de Alcanadre, Leonarda de Magallon

S-P

Lombacad

Cascade®

S

Moscatella

S-P

Mramornaja

S

Mustafabey

S-P

Packham's Triumph

Williams d'Automne

S

Passe Crassane

Passa Crassana

S

Perita de San Juan

S-P

Pérola

S-P

Pitmaston

Williams Duchesse

S

Précoce de Trévoux

Trévoux

S-P

Président Drouard

S

Rosemarie

S

Santa Maria

Santa Maria Morettini

S-P

Spadoncina

Agua de Verano, Agua de Agosto

S-P

Suvenirs

S

Taylors Gold

S

Triomphe de Vienne

S

Vasarine Sviestine

S

Williams Bon Chrétien

Bon Chrétien, Bartlett, Williams, Summer Bartlett

S

DEL 7:   HANDELSNORM FÖR JORDGUBBAR

HANDELSNORM FÖR JORDGUBBAR

I.   DEFINITION AV PRODUKTEN

DEFINITION AV PRODUKTEN

Denna norm gäller för jordgubbar av sorten Fragaria L, avsedda att levereras färska till konsumenten, dock inte jordgubbar avsedda för industriell bearbetning.

Fragaria

II.   KVALITETSBESTÄMMELSER

KVALITETSBESTÄMMELSER

Syftet med normen är att ange de kvalitetskrav som jordgubbar ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”.

A.   Minimikrav

Minimikrav

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna ska jordgubbar vara

| — | hela, oskadade, |
| --- | --- |

—

hela, oskadade,

| — | friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion, |
| --- | --- |

—

friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion,

| — | rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar,

| — | färska till utseendet, men ej tvättade, |
| --- | --- |

—

färska till utseendet, men ej tvättade,

| — | praktiskt taget fria från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skadedjur,

| — | praktiskt taget fria från skador orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skador orsakade av skadedjur,

| — | försedda med blomfoder (undantaget smultron) och eventuellt skaft, som ska vara färska och gröna, |
| --- | --- |

—

försedda med blomfoder (undantaget smultron) och eventuellt skaft, som ska vara färska och gröna,

| — | fria från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fria från onormal yttre fuktighet,

| — | fria från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fria från främmande lukt och/eller smak.

Jordgubbarna ska vara tillräckligt utvecklade och uppvisa tillfredsställande mognad. Jordgubbarna ska ha en sådan utveckling och mognad att de

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

B.   Klassificering

Klassificering

Jordgubbar indelas i följande tre klasser:

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

Jordgubbar i denna klass ska vara av högsta kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten.

De ska

| — | ha en glans som är typisk för sorten, |
| --- | --- |

—

ha en glans som är typisk för sorten,

| — | vara fria från jord. |
| --- | --- |

—

vara fria från jord.

De får inte ha några fel, med undantag av mycket små ytliga fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet eller presentation i förpackningen.

ii)   Klass I

Klass I

Jordgubbar i denna klass ska vara av god kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten.

De får dock ha följande mindre fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet och presentation i förpackningen:

| — | Mindre fel i formen. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i formen.

| — | En vitaktig fläck som täcker högst en tiondel av bärets yta. |
| --- | --- |

—

En vitaktig fläck som täcker högst en tiondel av bärets yta.

| — | Lätta ytliga tryckskador. |
| --- | --- |

—

Lätta ytliga tryckskador.

De ska vara praktiskt taget fria från jord.

iii)   Klass II

Klass II

Denna klass omfattar jordgubbar som inte uppfyller kraven för de högre klasserna, men som uppfyller de ovan angivna minimikraven.

Jordgubbarna får ha följande mindre fel, om de bibehåller sina väsentligaste egenskaper i fråga om kvalitet, hållbarhet och utseende:

| — | Fel i formen. |
| --- | --- |

—

Fel i formen.

| — | En vitaktig fläck som täcker högst en femtedel av bärets sammanlagda yta. |
| --- | --- |

—

En vitaktig fläck som täcker högst en femtedel av bärets sammanlagda yta.

| — | Mindre torra stötskador som inte riskerar att spridas. |
| --- | --- |

—

Mindre torra stötskador som inte riskerar att spridas.

| — | Smärre jordrester. |
| --- | --- |

—

Smärre jordrester.

III.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

Storleken bestäms av den största tvärsnittsdiametern.

Minsta storleken ska vara

| — | 25 mm i klass ”Extra”, |
| --- | --- |

—

25 mm i klass ”Extra”,

| — | 18 mm i klass I och II. |
| --- | --- |

—

18 mm i klass I och II.

För smultron krävs ingen minsta storlek.

IV.   TOLERANSBESTÄMMELSER

TOLERANSBESTÄMMELSER

I varje parti medges, i alla saluföringsled, en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

A.   Kvalitetstoleranser

Kvalitetstoleranser

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

5 % i antal eller vikt av jordgubbar som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass I. Inom denna tolerans får högst 0,5 % bestå av produkter som uppfyller kraven för klass II.

ii)   Klass I

Klass I

10 % i antal eller vikt av jordgubbar som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter som varken uppfyller kraven för klass II eller minimikraven, eller av produkter angripna av röta.

iii)   Klass II

Klass II

10 % i antal eller vikt av jordgubbar som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter angripna av röta.

B.   Storlekstoleranser

Storlekstoleranser

För samtliga klasser: 10 % i antal eller vikt av jordgubbar som inte uppfyller storlekskraven för klassen.

V.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

A.   Enhetlighet

Enhetlighet

Varje förpackning ska ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla jordgubbar av samma ursprung, sort och kvalitet.

Jordgubbar i klass ”Extra” ska – undantaget smultron – vara särskilt enhetliga och regelbundna i fråga om mognad, färg och storlek. I klass I tillåts storleken vara mindre enhetlig.

Den synliga delen av förpackningens innehåll ska vara representativ för hela innehållet.

B.   Förpackning

Förpackning

Jordgubbarna ska vara förpackade så att de ges ett ändamålsenligt skydd.

De material som används inuti förpackningen ska vara rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material som t.ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar, förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria.

Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar.

VI.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

Varje förpackning (33) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

33

A.   Identifiering

Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Typ av produkt

Typ av produkt

| — | ”Jordgubbar” (om förpackningens innehåll inte syns från utsidan). |
| --- | --- |

—

”Jordgubbar” (om förpackningens innehåll inte syns från utsidan).

| — | Sortens namn (frivilligt). |
| --- | --- |

—

Sortens namn (frivilligt).

C.   Produktens ursprung

Produktens ursprung

Ursprungsland (34) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning.

34

D.   Handelsmässiga upplysningar

Handelsmässiga upplysningar

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

E.   Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

DEL 8:   HANDELSNORM FÖR PAPRIKA

HANDELSNORM FÖR PAPRIKA

I.   DEFINITION AV PRODUKTEN

DEFINITION AV PRODUKTEN

Denna norm gäller för paprika av sorter (35) av Capsicum annuum L. som är avsedd att levereras färsk till konsumenten, dock inte paprika avsedd för industriell bearbetning.

35

Capsicum annuum

II.   KVALITETSBESTÄMMELSER

KVALITETSBESTÄMMELSER

Syftet med normen är att ange de kvalitetskrav som paprika ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”.

A.   Minimikrav

Minimikrav

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna ska paprikan vara

| — | hel, |
| --- | --- |

—

hel,

| — | frisk, dvs. den får inte vara angripen av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör den olämplig för konsumtion, |
| --- | --- |

—

frisk, dvs. den får inte vara angripen av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör den olämplig för konsumtion,

| — | ren, praktiskt taget fri från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

ren, praktiskt taget fri från synliga främmande beståndsdelar,

| — | färsk till utseendet, |
| --- | --- |

—

färsk till utseendet,

| — | fast, |
| --- | --- |

—

fast,

| — | praktiskt taget fri från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fri från skadedjur,

| — | fri från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

fri från skador på fruktköttet orsakade av skadedjur,

| — | fri från skador orsakade av låg temperatur eller frost, |
| --- | --- |

—

fri från skador orsakade av låg temperatur eller frost,

| — | försedd med skaft, skaftet ska vara prydligt avskuret och blomfodret oskadat, |
| --- | --- |

—

försedd med skaft, skaftet ska vara prydligt avskuret och blomfodret oskadat,

| — | fri från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fri från onormal yttre fuktighet,

| — | fri från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fri från främmande lukt och/eller smak.

Paprikan ska ha en sådan utveckling och mognad att den

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

B.   Klassificering

Klassificering

Paprika indelas i följande tre klasser:

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

Paprika i denna klass ska vara av högsta kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten och/eller handelstypen.

De får inte ha några fel, med undantag av mycket små ytliga fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet eller presentation i förpackningen.

ii)   Klass I

Klass I

Paprika i denna klass ska vara av god kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten och/eller handelstypen.

De får dock ha följande mindre fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet och presentation i förpackningen:

| — | Mindre fel i formen. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i formen.

| — | Lättare silverfärgning eller skador orsakade av trips på högst 1/3 av den sammanlagda ytan. |
| --- | --- |

—

Lättare silverfärgning eller skador orsakade av trips på högst 1/3 av den sammanlagda ytan.

| — | Mindre fel i skalet såsom






  — | gropbildning, skrapskador, solskador, tryckskador som sammanlagt är högst 2 cm långa när det gäller långsträckta fel, och täcker högst 1 cm2 av ytan när det gäller andra fel, eller |
| --- | --- | --- |

—

Mindre fel i skalet såsom

—

gropbildning, skrapskador, solskador, tryckskador som sammanlagt är högst 2 cm långa när det gäller långsträckta fel, och täcker högst 1 cm2 av ytan när det gäller andra fel, eller

2

| — | torra ytliga sprickor som sammanlagt täcker högst 1/8 av den sammanlagda ytan. |
| --- | --- |

—

torra ytliga sprickor som sammanlagt täcker högst 1/8 av den sammanlagda ytan.

| — | Lätt skadat skaft. |
| --- | --- |

—

Lätt skadat skaft.

iii)   Klass II

Klass II

Denna klass omfattar paprika som inte uppfyller kraven för de högre klasserna men som uppfyller de minimikrav som anges ovan.

Följande fel får förekomma förutsatt att paprikan bibehåller sina väsentligaste egenskaper i fråga om kvalitet, hållbarhet och presentation:

| — | Fel i formen. |
| --- | --- |

—

Fel i formen.

| — | Silverfärgning eller skador orsakade av trips på högst 2/3 av den sammanlagda ytan. |
| --- | --- |

—

Silverfärgning eller skador orsakade av trips på högst 2/3 av den sammanlagda ytan.

| — | Fel i skalet såsom






  — | gropbildning, skrapskador, solskador, stötskador och läkta skador som sammanlagt är högst 4 cm långa när det gäller långsträckta fel, och täcker högst 2,5 cm2 av ytan när det gäller andra fel, eller |
| --- | --- | --- |

—

Fel i skalet såsom

—

gropbildning, skrapskador, solskador, stötskador och läkta skador som sammanlagt är högst 4 cm långa när det gäller långsträckta fel, och täcker högst 2,5 cm2 av ytan när det gäller andra fel, eller

2

| — | torra ytliga sprickor som sammanlagt täcker högst 1/4 av den sammanlagda ytan. |
| --- | --- |

—

torra ytliga sprickor som sammanlagt täcker högst 1/4 av den sammanlagda ytan.

| — | Skador i blomfästet som är högst 1 cm2. |
| --- | --- |

—

Skador i blomfästet som är högst 1 cm2.

2

| — | Uttorkning som täcker högst 1/3 av ytan. |
| --- | --- |

—

Uttorkning som täcker högst 1/3 av ytan.

| — | Skadat skaft och blomfoder förutsatt att omgivande fruktkött är intakt. |
| --- | --- |

—

Skadat skaft och blomfoder förutsatt att omgivande fruktkött är intakt.

III.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

Storleken bestäms av den största tvärsnittsdiameter eller av vikten. För att garantera enhetlig storlek får skillnaden i storlek mellan produkterna i en och samma förpackning

| a) | för paprika som storlekssorteras efter diameter vara högst:






  — | 20 mm. |
| --- | --- | --- |

a)

för paprika som storlekssorteras efter diameter vara högst:

—

20 mm.

| b) | för paprika som storlekssorteras efter vikt vara högst:






  — | 30 g om den tyngsta frukten väger 180 g eller mindre. |
| --- | --- | --- |

b)

för paprika som storlekssorteras efter vikt vara högst:

—

30 g om den tyngsta frukten väger 180 g eller mindre.

| — | 80 g om den lättaste frukten väger mer än 180 g men mindre än 260 g. |
| --- | --- |

—

80 g om den lättaste frukten väger mer än 180 g men mindre än 260 g.

| — | Ingen begränsning om den lättaste frukten väger 260 g eller mer. |
| --- | --- |

—

Ingen begränsning om den lättaste frukten väger 260 g eller mer.

Avlång paprika ska vara tillräckligt enhetlig avseende längden.

Enhetlighet i fråga om storlek är inte obligatoriskt för klass II.

IV.   TOLERANSBESTÄMMELSER

TOLERANSBESTÄMMELSER

I varje parti medges, i alla saluföringsled, en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

A.   Kvalitetstoleranser

Kvalitetstoleranser

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

5 % i antal eller vikt av paprika som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass I. Inom denna tolerans får högst 0,5 % bestå av produkter som uppfyller kraven för klass II.

ii)   Klass I

Klass I

10 % i antal eller vikt av paprika som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II. Inom denna tolerans får högst 1 % bestå av paprika som varken uppfyller kraven för klass II eller minimikraven, eller av produkter angripna av röta.

iii)   Klass II

Klass II

10 % i antal eller vikt av paprika som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter angripna av röta.

B.   Storlekstoleranser

Storlekstoleranser

För samtliga klasser (om frukten storlekssorteras): 10 % i antal eller vikt av paprika som inte uppfyller storlekskraven för klassen.

V.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

A.   Enhetlighet

Enhetlighet

Varje förpackning ska ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla paprika av samma ursprung, sort eller handelstyp, kvalitet och storlek (om paprikan storlekssorteras) och för klasserna ”Extra” och I, av praktiskt taget enhetlig mognad och färg.

En blandning av paprikor av tydligt olika handelstyper och/eller färger kan dock förpackas tillsammans i en förpackning, om de är enhetliga avseende kvalitet och, för varje berörd handelstyp och/eller färg, avseende ursprung. Enhetlighet i fråga om storlek krävs inte.

Den synliga delen av förpackningens innehåll ska vara representativ för hela innehållet.

B.   Förpackning

Förpackning

Paprikan ska vara förpackad så att den ges ett ändamålsenligt skydd.

De material som används inuti förpackningen ska vara rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material som t.ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria.

De etiketter som fästs på varje enskild produkt ska vara sådana att de, när de tas bort, inte lämnar några synliga spår av lim eller skadar skalet. Lasermärkning av enskilda frukter får inte leda till skador på köttet eller skalet.

Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar.

VI.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

Varje förpackning (36) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

36

A.   Identifiering

Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Typ av produkt

Typ av produkt

| — | ”Paprikor”, om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan. |
| --- | --- |

—

”Paprikor”, om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan.

| — | ”Blandning av paprikor”, eller likvärdig benämning, om det rör sig om en blandning av tydligt olika handelstyper och/eller färger av paprikor. Om produkten inte är synlig från utsidan måste handelstyper och/eller färger samt kvantiteten för var och en i förpackningen anges. |
| --- | --- |

—

”Blandning av paprikor”, eller likvärdig benämning, om det rör sig om en blandning av tydligt olika handelstyper och/eller färger av paprikor. Om produkten inte är synlig från utsidan måste handelstyper och/eller färger samt kvantiteten för var och en i förpackningen anges.

C.   Produktens ursprung

Produktens ursprung

Ursprungsland (37) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning.

37

När det gäller en blandning av paprikor av olika handelstyper och/eller färger och paprikorna är av olika ursprung ska ursprungslandet anges i omedelbar närhet av uppgiften om berörd handelstyp och/eller färg.

D.   Handelsmässiga upplysningar

Handelsmässiga upplysningar

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

| — | Storlek angiven som minsta och största diameter eller lägsta och högsta vikt (om produkten storlekssorteras). |
| --- | --- |

—

Storlek angiven som minsta och största diameter eller lägsta och högsta vikt (om produkten storlekssorteras).

| — | Antal frukter (frivilligt). |
| --- | --- |

—

Antal frukter (frivilligt).

| — | ”Het” eller likvärdig benämning, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

—

”Het” eller likvärdig benämning, i tillämpliga fall.

E.   Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

DEL 9:   HANDELSNORM FÖR BORDSDRUVOR

HANDELSNORM FÖR BORDSDRUVOR

I.   DEFINITION AV PRODUKTEN

DEFINITION AV PRODUKTEN

Denna norm gäller för bordsdruvor av sorter av Vitis vinifera L., som är avsedda att levereras färska till konsumenten, dock inte bordsdruvor avsedda för industriell bearbetning.

Vitis vinifera

II.   KVALITETSBESTÄMMELSER

KVALITETSBESTÄMMELSER

Syftet med normen är att ange de kvalitetskrav som bordsdruvor ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”.

A.   Minimikrav

Minimikrav

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna ska klasar och druvor vara

| — | friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion, |
| --- | --- |

—

friska, dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha annan kvalitetsförsämring som gör dem olämpliga för konsumtion,

| — | rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar,

| — | praktiskt taget fria från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skadedjur,

| — | praktiskt taget fria från skador orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skador orsakade av skadedjur,

| — | fria från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fria från onormal yttre fuktighet,

| — | fria från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fria från främmande lukt och/eller smak.

Dessutom ska druvorna vara

| — | hela, |
| --- | --- |

—

hela,

| — | välformade, |
| --- | --- |

—

välformade,

| — | normalt utvecklade. |
| --- | --- |

—

normalt utvecklade.

Solpigmentering är inte ett fel.

Bordsdruvorna ska ha en sådan utveckling och mognad att de

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

B.   Mognadskrav

Mognadskrav

Druvsaften ska ha ett brytningsindex (38) på minst

38

| — | 12° brixgrader för sorterna Alphonse Lavallée, Cardinal och Victoria. |
| --- | --- |

—

12° brixgrader för sorterna Alphonse Lavallée, Cardinal och Victoria.

| — | 13° brixgrader för alla andra sorter med kärnor. |
| --- | --- |

—

13° brixgrader för alla andra sorter med kärnor.

| — | 14° brixgrader för alla kärnfria sorter. |
| --- | --- |

—

14° brixgrader för alla kärnfria sorter.

Dessutom ska alla sorterna ha en tillfredsställande balans i förhållandet surhetsgrad – sockerhalt.

C.   Klassificering

Klassificering

Bordsdruvor indelas i följande tre klasser:

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

Bordsdruvor i denna klass ska vara av högsta kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten och det område där de odlas.

Druvorna ska vara fasta, väl fästade, sitta jämnt fördelade i klasen och vara praktiskt taget täckta av dagghinnan.

De får inte ha några fel, med undantag av mycket små ytliga fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet eller presentation i förpackningen.

ii)   Klass I

Klass I

Bordsdruvor i denna klass ska vara av god kvalitet. De ska ha de egenskaper som är typiska för sorten och det område där de odlas.

Druvorna ska vara fasta, väl fästade och i så stor utsträckning som möjligt vara täckta av dagghinnan. De får dock sitta mindre jämnt fördelade i klasen än i klass ”Extra”.

De får dock ha följande mindre fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet och presentation i förpackningen.

| — | Mindre fel i formen. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i formen.

| — | Mindre färgfel. |
| --- | --- |

—

Mindre färgfel.

| — | Mycket lätta solskador som endast påverkat skalet. |
| --- | --- |

—

Mycket lätta solskador som endast påverkat skalet.

iii)   Klass II

Klass II

Denna klass omfattar bordsdruvor som inte uppfyller kraven för de högre klasserna men som uppfyller de minimikrav som anges ovan.

Klasarna får ha mindre fel i formen, utvecklingen och färgen om dessa inte försämrar de egenskaper som i odlingsområdet är typiska för sorten.

Druvorna ska vara tillräckligt fasta, tillräckligt väl fästade och i så stor utsträckning som möjligt ha kvar sin dagghinna. De får sitta mindre jämnt fördelade i klasen än i klass I.

Följande fel får förekomma förutsatt att bordsdruvorna bibehåller sina väsentligaste egenskaper i fråga om kvalitet, hållbarhet och presentation:

| — | Fel i formen. |
| --- | --- |

—

Fel i formen.

| — | Färgfel. |
| --- | --- |

—

Färgfel.

| — | Lätta solskador som endast påverkat skalet. |
| --- | --- |

—

Lätta solskador som endast påverkat skalet.

| — | Lätta stötskador. |
| --- | --- |

—

Lätta stötskador.

| — | Mindre fel i skalet. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i skalet.

III.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

Storleken bestäms av klasarnas vikt.

En klase ska väga minst 75 g. Denna bestämmelse gäller inte portionsförpackningar.

IV.   TOLERANSBESTÄMMELSER

TOLERANSBESTÄMMELSER

I varje parti medges, i alla saluföringsled, en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

A.   Kvalitetstoleranser

Kvalitetstoleranser

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

5 % i vikt av klasar som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass I. Inom denna tolerans får högst 0,5 % bestå av produkter som uppfyller kraven för klass II.

ii)   Klass I

Klass I

10 % i vikt av klasar som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II. Inom denna tolerans får högst 1 % bestå av produkter som varken uppfyller kraven för klass II eller minimikraven, eller av produkter angripna av röta.

Utöver dessa toleranser får högst 10 % av vikten utgöras av lösa bär, dvs. bär som inte sitter fast på klasen, förutsatt att bären är friska och hela.

iii)   Klass II

Klass II

10 % i vikt av klasar som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter angripna av röta.

Utöver dessa toleranser får högst 10 % av vikten utgöras av lösa bär, dvs. bär som inte sitter fast på klasen, förutsatt att bären är friska och hela.

B.   Storlekstoleranser

Storlekstoleranser

För samtliga klasser: 10 % i vikt av klasar som inte uppfyller storlekskraven för klassen. Varje detaljhandelsförpackning får innehålla en klase som väger mindre än 75 g för att justera vikten, förutsatt att klasen uppfyller övriga krav som gäller för klassen i fråga.

V.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

A.   Enhetlighet

Enhetlighet

Varje förpackning ska ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla klasar av samma ursprung, sort, kvalitet och mognadsgrad.

I klass ”Extra” ska klasarnas storlek och färg vara praktiskt taget enhetliga.

En blandning av bordsdruvor av tydligt olika sorter kan dock förpackas tillsammans i en förpackning om de är enhetliga avseende kvalitet och, för varje sort, avseende ursprung.

Den synliga delen av förpackningens innehåll ska vara representativ för hela innehållet.

B.   Förpackning

Förpackning

Bordsdruvorna ska vara förpackade så att de ges ett ändamålsenligt skydd.

De material som används inuti förpackningen ska vara rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material som t.ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria.

De etiketter som fästs på varje enskild produkt ska vara sådana att de, när de tas bort, inte lämnar några synliga spår av lim eller skadar skalet.

Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar, men en högst 5 cm lång del av vinrankan får sitta kvar på klasens stjälk som en form av specialexponering.

VI.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

Varje förpackning (39) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

39

A.   Identifiering

Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Typ av produkt

Typ av produkt

| — | ”Bordsdruvor” om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan. |
| --- | --- |

—

”Bordsdruvor” om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan.

| — | Sortens namn. Om det rör sig om en blandning av bordsdruvor av tydligt olika sorter ska samtliga sorter i förpackningen anges. |
| --- | --- |

—

Sortens namn. Om det rör sig om en blandning av bordsdruvor av tydligt olika sorter ska samtliga sorter i förpackningen anges.

C.   Produktens ursprung

Produktens ursprung

| — | Ursprungsland (40) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning. |
| --- | --- |

—

Ursprungsland (40) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning.

40

| — | Om det rör sig om en blandning av bordsdruvor av olika sorter och ursprung ska ursprungslandet anges i omedelbar närhet av motsvarande sorts namn. |
| --- | --- |

—

Om det rör sig om en blandning av bordsdruvor av olika sorter och ursprung ska ursprungslandet anges i omedelbar närhet av motsvarande sorts namn.

D.   Handelsmässiga upplysningar

Handelsmässiga upplysningar

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

| — | ”Klasar under 75 g avsedda för portionsförpackningar”, i förekommande fall. |
| --- | --- |

—

”Klasar under 75 g avsedda för portionsförpackningar”, i förekommande fall.

E.   Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

DEL 10:   HANDELSNORM FÖR TOMATER

HANDELSNORM FÖR TOMATER

I.   DEFINITION AV PRODUKTEN

DEFINITION AV PRODUKTEN

Denna norm gäller för tomater av sorter av Solanum lycopersicum L., som är avsedda att levereras färska till konsumenten, dock inte tomater avsedda för industriell bearbetning.

Solanum lycopersicum

Tomater indelas i följande fyra handelstyper:

| — | Runda. |
| --- | --- |

—

Runda.

| — | Bifftomater. |
| --- | --- |

—

Bifftomater.

| — | Ovala eller avlånga. |
| --- | --- |

—

Ovala eller avlånga.

| — | Körsbärstomater/cocktailtomater (miniatyrsorter) i alla former. |
| --- | --- |

—

Körsbärstomater/cocktailtomater (miniatyrsorter) i alla former.

II.   KVALITETSBESTÄMMELSER

KVALITETSBESTÄMMELSER

Syftet med normen är att ange de kvalitetskrav som tomater ska uppfylla efter iordningställande och förpackning.

Efter avsändandet får dock produkterna i förhållande till kraven i normen uppvisa

| — | en viss bristande färskhet och saftspändhet, |
| --- | --- |

—

en viss bristande färskhet och saftspändhet,

| — | en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”. |
| --- | --- |

—

en viss kvalitetsförsämring på grund av deras utveckling och tendens att fördärvas, för produkter som klassificerats som andra klasser än klass ”Extra”.

A.   Minimikrav

Minimikrav

Om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för varje klass och de tillåtna toleranserna ska tomater vara

| — | hela, |
| --- | --- |

—

hela,

| — | dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha andra fel som gör dem olämpliga för konsumtion, |
| --- | --- |

—

dvs. de får inte vara angripna av röta eller ha andra fel som gör dem olämpliga för konsumtion,

| — | rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar, |
| --- | --- |

—

rena, praktiskt taget fria från synliga främmande beståndsdelar,

| — | färsk till utseendet, |
| --- | --- |

—

färsk till utseendet,

| — | praktiskt taget fria från skadedjur, |
| --- | --- |

—

praktiskt taget fria från skadedjur,

| — | fria från skador på tomatköttet orsakade av skadedjur, |
| --- | --- |

—

fria från skador på tomatköttet orsakade av skadedjur,

| — | fria från onormal yttre fuktighet, |
| --- | --- |

—

fria från onormal yttre fuktighet,

| — | fria från främmande lukt och/eller smak. |
| --- | --- |

—

fria från främmande lukt och/eller smak.

När det gäller tomater på stjälk (kvisttomater) ska stjälkarna vara färska, friska, rena samt fria från blad och synliga främmande beståndsdelar.

Tomaterna ska ha en sådan utveckling och mognad att de

| — | tål transport och hantering, |
| --- | --- |

—

tål transport och hantering,

| — | är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten. |
| --- | --- |

—

är i tillfredsställande skick vid ankomsten till bestämmelseorten.

B.   Mognadskrav

Mognadskrav

Tomaterna ska ha nått ett sådant utvecklingsstadium och en sådan mognadsgrad att mognadsprocessen kan fortsätta och de kan uppnå en tillfredsställande mognadsgrad.

C.   Klassificering

Klassificering

Tomater indelas i följande tre klasser:

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

Tomater i denna klass ska vara av högsta kvalitet. De ska vara fasta och ha de egenskaper som är typiska för sorten.

Tomater får inte ha ”gröna nackar” eller andra fel, med undantag av mycket små ytliga fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet och presentation i förpackningen.

ii)   Klass I

Klass I

Tomater i denna klass ska vara av god kvalitet. De ska vara förhållandevis fasta och ha de egenskaper som är typiska för sorten.

De får inte ha oläkta sprickor eller synliga ”gröna nackar”.

De får dock ha följande mindre fel förutsatt att dessa inte försämrar produktens allmänna utseende, kvalitet, hållbarhet och presentation i förpackningen:

| — | Mindre fel i form och utveckling. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i form och utveckling.

| — | Mindre färgfel. |
| --- | --- |

—

Mindre färgfel.

| — | Mindre fel i skalet. |
| --- | --- |

—

Mindre fel i skalet.

| — | Mycket lätta stötskador. |
| --- | --- |

—

Mycket lätta stötskador.

Bifftomater får dessutom ha

| — | läkta sprickor som är högst 1 cm långa, |
| --- | --- |

—

läkta sprickor som är högst 1 cm långa,

| — | mindre förändringar i formen, |
| --- | --- |

—

mindre förändringar i formen,

| — | en mindre navelbildning, men inte förkorkning, |
| --- | --- |

—

en mindre navelbildning, men inte förkorkning,

| — | en korkbildning efter pistillen på högst 1 cm2, |
| --- | --- |

—

en korkbildning efter pistillen på högst 1 cm2,

2

| — | avlånga sömliknande ärr efter blomman med en längd som inte överstiger två tredjedelar av fruktens största diameter. |
| --- | --- |

—

avlånga sömliknande ärr efter blomman med en längd som inte överstiger två tredjedelar av fruktens största diameter.

iii)   Klass II

Klass II

Denna klass omfattar tomater som inte uppfyller kraven för de högre klasserna men som uppfyller de minimikrav som anges ovan.

De ska vara förhållandevis fasta (dock något mindre fasta än tomaterna i klass I) och får inte ha oläkta sprickor.

Följande fel får förekomma förutsatt att produkterna bibehåller sina väsentligaste egenskaper i fråga om kvalitet, hållbarhet och presentation:

| — | Fel i form och utveckling. |
| --- | --- |

—

Fel i form och utveckling.

| — | Färgfel. |
| --- | --- |

—

Färgfel.

| — | Ytliga fel eller stötskador om frukten inte är allvarligt påverkad. |
| --- | --- |

—

Ytliga fel eller stötskador om frukten inte är allvarligt påverkad.

| — | Läkta sprickor som är högst 3 cm långa för runda tomater, bifftomater och ovala tomater. |
| --- | --- |

—

Läkta sprickor som är högst 3 cm långa för runda tomater, bifftomater och ovala tomater.

Bifftomater får dessutom ha

| — | större förändringar i formen jämfört med klass I, dock inte missbildningar, |
| --- | --- |

—

större förändringar i formen jämfört med klass I, dock inte missbildningar,

| — | navelbildning, |
| --- | --- |

—

navelbildning,

| — | en korkbildning efter pistillen på högst 2 cm2, |
| --- | --- |

—

en korkbildning efter pistillen på högst 2 cm2,

2

| — | avlånga sömliknande ärr efter blomman. |
| --- | --- |

—

avlånga sömliknande ärr efter blomman.

III.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE STORLEKSSORTERING

Storleken bestäms av den största tvärsnittsdiametern, vikten eller antalet.

Följande bestämmelser ska inte gälla kvisttomater och är frivilliga för

| — | körsbärstomater/cocktailtomater som är under 40 mm i diameter, |
| --- | --- |

—

körsbärstomater/cocktailtomater som är under 40 mm i diameter,

| — | bifftomater som har oregelbunden form, och |
| --- | --- |

—

bifftomater som har oregelbunden form, och

| — | klass II. |
| --- | --- |

—

klass II.

För att frukten ska uppfylla kraven på enhetlig storlek får skillnaden i storlek mellan frukterna i en och samma förpackning

| a) | för tomater som sorteras efter diameter, vara högst






  — | 10 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är under 50 mm. |
| --- | --- | --- |

a)

för tomater som sorteras efter diameter, vara högst

—

10 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är under 50 mm.

| — | 15 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är minst 50 mm men under 70 mm. |
| --- | --- |

—

15 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är minst 50 mm men under 70 mm.

| — | 20 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är minst 70 mm men under 100 mm. |
| --- | --- |

—

20 mm, om den minsta fruktens diameter (enligt uppgift på förpackningen) är minst 70 mm men under 100 mm.

| — | För frukt som har en diameter på 100 mm eller mer har det inte fastställts någon begränsning av skillnaden i diameter. |
| --- | --- |

—

För frukt som har en diameter på 100 mm eller mer har det inte fastställts någon begränsning av skillnaden i diameter.

Om storlekskoder tillämpas måste koderna och intervallen i följande tabell användas:

| Storlekskod | Diameter i mm |
| --- | --- |
| 0 | ≤ 20 |
| 1 | > 20 ≤ 25 |
| 2 | > 25 ≤ 30 |
| 3 | > 30 ≤ 35 |
| 4 | > 35 ≤ 40 |
| 5 | > 40 ≤ 47 |
| 6 | > 47 ≤ 57 |
| 7 | > 57 ≤ 67 |
| 8 | > 67 ≤ 82 |
| 9 | > 82 ≤ 102 |
| 10 | > 102 |

Storlekskod

Diameter i mm

0

≤ 20

1

> 20 ≤ 25

2

> 25 ≤ 30

3

> 30 ≤ 35

4

> 35 ≤ 40

5

> 40 ≤ 47

6

> 47 ≤ 57

7

> 57 ≤ 67

8

> 67 ≤ 82

9

> 82 ≤ 102

10

> 102

| b) | För tomater som storlekssorteras efter vikt eller antal ska storleksskillnaden uppfylla kraven i led a. |
| --- | --- |

b)

För tomater som storlekssorteras efter vikt eller antal ska storleksskillnaden uppfylla kraven i led a.

IV.   TOLERANSBESTÄMMELSER

TOLERANSBESTÄMMELSER

I varje parti medges, i alla saluföringsled, en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

A.   Kvalitetstoleranser

Kvalitetstoleranser

i)   Klass ”Extra”

Klass ”Extra”

5 % i antal eller vikt av tomater som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass I. Inom denna tolerans får högst 0,5 % bestå av produkter som uppfyller kraven för klass II.

ii)   Klass I

Klass I

10 % i antal eller vikt av tomater som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II. Inom denna tolerans får högst 1 % bestå av produkter som varken uppfyller kraven för klass II eller minimikraven, eller av produkter angripna av röta. När det gäller kvisttomater:

5 % i antal eller vikt av kvisttomater som lossnat från stjälken.

iii)   Klass II

Klass II

10 % i antal eller vikt av tomater som varken uppfyller kraven för klassen eller minimikraven. Inom denna tolerans får högst 2 % bestå av produkter angripna av röta.

10 % i antal eller vikt av kvisttomater som lossnat från stjälken.

B.   Storlekstoleranser

Storlekstoleranser

För samtliga klasser: 10 % i antal eller vikt av tomater som inte uppfyller storlekskraven för klassen.

V.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

BESTÄMMELSER ANGÅENDE PRESENTATION

A.   Enhetlighet

Enhetlighet

Varje parti ska ha ett enhetligt innehåll och får endast innehålla tomater av samma ursprung, sort eller handelstyp, kvalitet och storlek (om produkten storlekssorteras).

Tomater i klass ”Extra” och klass I ska ha en praktiskt taget enhetlig mognad och färg. Ovala tomater ska dessutom ha en godtagbar enhetlighet i fråga om längden.

En blandning av tomater av tydligt olika färger, sorter och/eller handelstyper kan dock förpackas tillsammans i en förpackning, om de är enhetliga avseende kvalitet och, för varje färg, sort och/eller handelstyp, avseende ursprung. Enhetlighet i fråga om storlek krävs inte.

Den synliga delen av förpackningens innehåll ska vara representativ för hela innehållet.

B.   Förpackning

Förpackning

Tomaterna ska vara förpackade så att de ges ett ändamålsenligt skydd.

De material som används inuti förpackningen ska vara rena och så beskaffade att de inte kan orsaka yttre eller inre skador på produkten. Det är tillåtet att använda material som t.ex. papper eller stämplar med handelsmässiga upplysningar förutsatt att de färger och det lim som används är giftfria.

De etiketter som fästs på varje enskild produkt ska vara sådana att de, när de tas bort, inte lämnar några synliga spår av lim eller skadar skalet. Lasermärkning av enskilda frukter får inte leda till skador på köttet eller skalet.

Förpackningarna får inte innehålla främmande beståndsdelar.

VI.   BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

BESTÄMMELSER ANGÅENDE MÄRKNING

Varje förpackning (41) ska på en och samma sida och med tydligt, outplånligt och från utsidan synligt tryck vara märkt med följande uppgifter:

41

A.   Identifiering

Identifiering

Packarens och/eller avsändarens namn och adress (t.ex. gatuadress/ort/region/postnummer och land, om det inte är detsamma som ursprungslandet).

Dessa uppgifter får ersättas med följande:

| — | För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

För alla förpackningar med undantag av färdigförpackningar: En kod som identifierar packaren och/eller avsändaren och som utfärdats eller godkänts av en officiell myndighet och som föregås av uppgiften ”packare och/eller avsändare” eller motsvarande förkortning. Koden ska föregås av lands- och regionkoden enligt ISO 3166 (alfa) för det land som utfärdat godkännandet, om det inte är detsamma som ursprungslandet.

| — | För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig. |
| --- | --- |

—

För färdigförpackningar: Namn och adress till säljaren som är etablerad inom unionen, varvid dessa uppgifter ska föregås av uppgiften ”packad för:” eller likvärdig uppgift. I detta fall ska det på etiketten även finnas en kod som identifierar packaren och/eller avsändaren. Säljaren ska tillhandahålla all den information om betydelsen av denna kod som kontrollorganen anser vara nödvändig.

B.   Typ av produkt

Typ av produkt

| — | ”Tomater” eller ”kvisttomater” och handelstypen, eller ”körsbärstomater/cocktailtomater” eller ”körsbärstomater/cocktailtomater på kvist” eller likvärdig benämning för andra miniatyrsorter, om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan. |
| --- | --- |

—

”Tomater” eller ”kvisttomater” och handelstypen, eller ”körsbärstomater/cocktailtomater” eller ”körsbärstomater/cocktailtomater på kvist” eller likvärdig benämning för andra miniatyrsorter, om innehållet i förpackningen inte är synligt från utsidan.

| — | Uppgiften ”Blandade tomater”, eller likvärdig benämning, om det rör sig om en blandning av tydligt olika sorter, handelstyper och/eller färger av tomater. Om produkten inte är synlig från utsidan måste färger, sorter eller handelstyper samt kvantiteten för var och en i förpackningen anges. |
| --- | --- |

—

Uppgiften ”Blandade tomater”, eller likvärdig benämning, om det rör sig om en blandning av tydligt olika sorter, handelstyper och/eller färger av tomater. Om produkten inte är synlig från utsidan måste färger, sorter eller handelstyper samt kvantiteten för var och en i förpackningen anges.

| — | Sortens namn (frivilligt). |
| --- | --- |

—

Sortens namn (frivilligt).

C.   Produktens ursprung

Produktens ursprung

Ursprungsland (42) och eventuellt odlingsområde eller nationell, regional eller lokal benämning.

42

När det rör sig om en blandning av olika färger, sorter och/eller handelstyper och tomaterna är av olika ursprung ska ursprungslandet anges i omedelbar närhet av uppgiften om färg, sort och/eller handelstyp.

D.   Handelsmässiga upplysningar

Handelsmässiga upplysningar

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

| — | Storlek (om produkten storlekssorteras) angiven som






  — | minsta och största diameter, eller |
| --- | --- | --- |

—

Storlek (om produkten storlekssorteras) angiven som

—

minsta och största diameter, eller

| — | minsta och högsta vikt, eller |
| --- | --- |

—

minsta och högsta vikt, eller

| — | storlekskod såsom anges i avsnitt III, eller |
| --- | --- |

—

storlekskod såsom anges i avsnitt III, eller

| — | antal, följt av minsta och största storlek. |
| --- | --- |

—

antal, följt av minsta och största storlek.

E.   Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Officiellt kontrollmärke (frivilligt)

Det är inte nödvändigt att på förpackningarna ange uppgifterna i första stycket, om dessa förpackningar innehåller detaljhandelsförpackningar som är väl synliga från utsidan och som samtliga är märkta med uppgifterna i fråga. Förpackningarna får inte vara märkta på något sätt som kan verka vilseledande. Om förpackningarna är lastade på pallar ska dock uppgifterna anges på en följesedel som ska fästas synligt på åtminstone två sidor av lastpallen.

---

(1)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

1

(2)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

2

(3)  En icke-uttömmande förteckning över de sorter som har en klassificering av färg och rostbildning ges i tillägget till denna norm.

3

(4)  Sorter märkta med ”R” i tillägget till denna norm omfattas inte av bestämmelserna om rostbildning.

4

(5)  En icke-uttömmande förteckning över de sorter som har en klassificering av färg och rostbildning ges i tillägget till denna norm.

5

(6)  Sorter märkta med ”R” i tillägget till denna norm omfattas inte av bestämmelserna om rostbildning.

6

(7)  Sorter märkta med ”R” i tillägget till denna norm omfattas inte av bestämmelserna om rostbildning.

7

(8)  Beräknat enligt beskrivningen i OECD:s handledning för objektiva test: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications

8

(9)  Beräknat enligt beskrivningen i OECD:s handledning för objektiva test: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications

9

(10)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

10

(11)  Ett handelsnamn kan vara ett varumärke för vilket man ansökt om eller erhållit skydd eller en annan handelsbeteckning.

11

(12)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

12

(13)  Beräknat enligt beskrivningen i OECD:s handledning för objektiva test: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications

13

(14)  För sorterna Mandora och Minneola ska lägsta värde för relationen socker-syra vara 6.0:1 till och med utgången av det regleringsår som inleds den 1 januari 2023.

14

(15)  Storlekar på mindre än 45 mm i diameter gäller endast clementiner.

15

(16)  Konserveringsmedel och andra kemiska substanser som kan lämna en främmande lukt på fruktskalen är tillåtna förutsatt att de används i enlighet med Europeiska unionens bestämmelser på området.

16

(17)  Konserveringsmedel och andra kemiska substanser som kan lämna en främmande lukt på fruktskalen är tillåtna förutsatt att de används i enlighet med Europeiska unionens bestämmelser på området.

17

(18)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

18

(19)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

19

(20)  Beräknat enligt beskrivningen i OECD:s handledning för objektiva test: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications

20

(21)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

21

(22)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

22

(23)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

23

(24)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

24

(25)  Beräknat enligt beskrivningen i OECD:s handledning för objektiva test: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications

25

(26)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

26

(27)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

27

(28)  En icke uttömmande förteckning över sorter med stora frukter och sommarpäron återfinns i tillägget till denna norm.

28

(29)  En icke uttömmande förteckning över sorter med stora frukter och sommarpäron återfinns i tillägget till denna norm.

29

(30)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

30

(31)  Ett handelsnamn kan vara ett varumärke för vilket man ansökt om eller erhållit skydd eller en annan handelsbeteckning.

31

(32)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

32

(33)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

33

(34)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

34

(35)  Vissa paprikasorter kan vara heta.

35

(36)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

36

(37)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

37

(38)  Beräknat enligt beskrivningen i OECD:s handledning för objektiva test: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications

38

(39)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

39

(40)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

40

(41)  Dessa bestämmelser om märkning gäller inte för detaljhandelsförpackningar som presenteras i förpackningar. De gäller dock för detaljhandelsförpackningar som presenteras separat.

41

(42)  Landets fullständiga eller vanligaste namn ska anges.

42

---

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/59 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/59

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/429

av den 11 januari 2019

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 när det gäller metod och kriterier för bedömning och erkännande av system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för tenn, tantal, volfram och guld

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (1), särskilt artikel 8.2, och

av följande skäl:

| (1) | Naturresurser i form av mineral utgör en stor potential för utveckling, men kan i konfliktdrabbade eller högriskområden utlösa eller driva fortsatta våldsamma konflikter och undergräva strävanden för att uppnå utveckling, goda styrelseformer och upprätthållande av rättsstaten. I sådana områden är det av avgörande betydelse att bryta sambandet mellan konflikter och olaglig exploatering av mineral för att garantera fred, utveckling och stabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Naturresurser i form av mineral utgör en stor potential för utveckling, men kan i konfliktdrabbade eller högriskområden utlösa eller driva fortsatta våldsamma konflikter och undergräva strävanden för att uppnå utveckling, goda styrelseformer och upprätthållande av rättsstaten. I sådana områden är det av avgörande betydelse att bryta sambandet mellan konflikter och olaglig exploatering av mineral för att garantera fred, utveckling och stabilitet.

| (2) | I förordning (EU) 2017/821 fastställs de skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet för unionsimportörer av tenn, tantal, volfram och malmer av dessa metaller samt guld, som kommer att tillämpas från och med den 1 januari 2021. Förordningen syftar till ge insyn och säkerhet när det gäller unionsimportörers, smältverks och raffinaderiers anskaffning av råvaror från konfliktdrabbade områden och högriskområden. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EU) 2017/821 fastställs de skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet för unionsimportörer av tenn, tantal, volfram och malmer av dessa metaller samt guld, som kommer att tillämpas från och med den 1 januari 2021. Förordningen syftar till ge insyn och säkerhet när det gäller unionsimportörers, smältverks och raffinaderiers anskaffning av råvaror från konfliktdrabbade områden och högriskområden.

| (3) | Det finns redan flera frivilliga system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan med samma eller liknande mål som förordning (EU) 2017/821. Förordning (EU) 2017/821 gör det möjligt för kommissionen att erkänna system som om de faktiskt genomförts av en unionsimportör av mineral eller metaller innebär att denna importör kan uppfylla kraven i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Det finns redan flera frivilliga system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan med samma eller liknande mål som förordning (EU) 2017/821. Förordning (EU) 2017/821 gör det möjligt för kommissionen att erkänna system som om de faktiskt genomförts av en unionsimportör av mineral eller metaller innebär att denna importör kan uppfylla kraven i den förordningen.

| (4) | Det är därför nödvändigt att fastställa den metod och de kriterier som kommissionen ska tillämpa för att avgöra om den bör bevilja erkännande av ett system. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför nödvändigt att fastställa den metod och de kriterier som kommissionen ska tillämpa för att avgöra om den bör bevilja erkännande av ett system.

| (5) | I skäl 14 i förordning (EU) 2017/821 anges bland annat att kraven för system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan bör vara anpassade till OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet och uppfylla de förfarandemässiga kraven, såsom berörda aktörers engagemang, varningsförfaranden och reaktionsförmåga. I det skälet anges också att unionsimportörerna har ett individuellt ansvar att uppfylla kraven på tillbörlig aktsamhet, oavsett om de omfattas av ett system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan som erkänts av kommissionen eller inte. |
| --- | --- |

(5)

I skäl 14 i förordning (EU) 2017/821 anges bland annat att kraven för system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan bör vara anpassade till OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet och uppfylla de förfarandemässiga kraven, såsom berörda aktörers engagemang, varningsförfaranden och reaktionsförmåga. I det skälet anges också att unionsimportörerna har ett individuellt ansvar att uppfylla kraven på tillbörlig aktsamhet, oavsett om de omfattas av ett system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan som erkänts av kommissionen eller inte.

| (6) | Kraven i förordning (EU) 2017/821 överensstämmer med OECD:s riktlinjer. För att säkerställa överensstämmelse även mellan denna förordning och OECD:s arbete bör OECD:s metod för bedömning av anpassningen av branschprogram till OECD:s riktlinjer för mineraler (nedan kallad OECD:s metod) ligga till grund för kommissionens metod och kriterier för bedömning och erkännande av system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan. |
| --- | --- |

(6)

Kraven i förordning (EU) 2017/821 överensstämmer med OECD:s riktlinjer. För att säkerställa överensstämmelse även mellan denna förordning och OECD:s arbete bör OECD:s metod för bedömning av anpassningen av branschprogram till OECD:s riktlinjer för mineraler (nedan kallad OECD:s metod) ligga till grund för kommissionens metod och kriterier för bedömning och erkännande av system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan.

| (7) | Samråd bör, om lämpligt, ske med OECD:s sekretariat före slutförandet av kommissionens bedömningar av ansökningar om erkännande och sekretariatet bör ges möjlighet att yttra sig om utkastet till rapport och preliminära slutsatser. |
| --- | --- |

(7)

Samråd bör, om lämpligt, ske med OECD:s sekretariat före slutförandet av kommissionens bedömningar av ansökningar om erkännande och sekretariatet bör ges möjlighet att yttra sig om utkastet till rapport och preliminära slutsatser.

| (8) | Medlemsstaternas behöriga myndigheter är ansvariga för tillämpningen av förordning (EU) 2017/821 och för att den genomförs på ett effektivt och enhetligt sätt i hela unionen. Kommissionen bör därför utbyta information om ansökningar om erkännande och bedömningen av dessa med medlemsstaternas behöriga myndigheter, i syfte att ge de behöriga myndigheterna möjlighet att på ett effektivt sätt bidra till kommissionens bedömning. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaternas behöriga myndigheter är ansvariga för tillämpningen av förordning (EU) 2017/821 och för att den genomförs på ett effektivt och enhetligt sätt i hela unionen. Kommissionen bör därför utbyta information om ansökningar om erkännande och bedömningen av dessa med medlemsstaternas behöriga myndigheter, i syfte att ge de behöriga myndigheterna möjlighet att på ett effektivt sätt bidra till kommissionens bedömning.

| (9) | I artikel 8.3 i förordning (EU) 2017/821 anges att kommissionen ska beakta de olika branschmetoder som omfattas av systemet och det riskbaserade tillvägagångssätt och de metoder som används inom ramen för systemet för att identifiera konfliktdrabbade områden och högriskområden, samt de konstaterade resultaten av detta. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 8.3 i förordning (EU) 2017/821 anges att kommissionen ska beakta de olika branschmetoder som omfattas av systemet och det riskbaserade tillvägagångssätt och de metoder som används inom ramen för systemet för att identifiera konfliktdrabbade områden och högriskområden, samt de konstaterade resultaten av detta.

| (10) | Denna förordning omfattar inte kontroll av system som redan har godkänts, eller krav som rör förändringar av system med tiden, eftersom dessa frågor tas upp i artikel 8.4 och 8.5 i förordning (EU) 2017/821. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning omfattar inte kontroll av system som redan har godkänts, eller krav som rör förändringar av system med tiden, eftersom dessa frågor tas upp i artikel 8.4 och 8.5 i förordning (EU) 2017/821.

| (11) | Unionen bör sträva efter att på lämpligt sätt samarbeta med andra jurisdiktioner för att stödja utarbetande och genomförande av system för tillbörlig aktsamhet som överensstämmer med OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet. |
| --- | --- |

(11)

Unionen bör sträva efter att på lämpligt sätt samarbeta med andra jurisdiktioner för att stödja utarbetande och genomförande av system för tillbörlig aktsamhet som överensstämmer med OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs regler om metod och kriterier för kommissionens bedömning av huruvida system för tillbörlig aktsamhet avseende tenn, tantal, volfram och guld underlättar för ekonomiska aktörer att uppfylla kraven i förordning (EU) 2017/821 och för att erkänna sådana system, i enlighet med artikel 8 i den förordningen.

2.   Denna förordning gäller bara system eller delar av system som avser metaller och mineral som omfattas av förordning (EU) 2017/821, i enlighet med bilaga 1 till den förordningen.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning ska definitionerna i förordning (EU) 2017/821 gälla.

Dessutom gäller följande definitioner:

a)   
  system
  : system för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan eller system för tillbörlig aktsamhet enligt definitionen i artikel 2 m i förordning (EU) 2017/821.

b)   
  sökanden
  : den enhet som har lämnat in eller har för avsikt att lämna in en ansökan om erkännande av ett system.

c)   
  systemansvariga
  : de enheter som avses i artikel 8.1 i förordning (EU) 2017/821.

d)   
  ekonomiska aktörer som deltar i systemet
  : fysiska eller juridiska personer som är föremål för granskning enligt kraven i systemet eller som på annat sätt är knutna till eller deltar i systemet på ett sådant sätt att de förväntas följa systemets standarder och policyer.

e)   
  OECD:s metod
  : OECD:s metod för bedömning av anpassningen av branschprogram till OECD:s riktlinjer för mineraler, inbegripet dess bilaga, offentliggjord med OECD:s meddelande COM/DAF/INV/DCD/DAC(2018)1.

f)   
  övergripande principer om tillbörlig aktsamhet
  : de principer som fastställs i bilaga 1 avsnitt A till OECD:s metod.

g)   
  upprepad ansökan
  :

| i) | En ansökan avseende ett system som redan har varit föremål för minst en tidigare ansökan som antingen avvisats, avslagits eller dragits tillbaka. |
| --- | --- |

i)

En ansökan avseende ett system som redan har varit föremål för minst en tidigare ansökan som antingen avvisats, avslagits eller dragits tillbaka.

| ii) | En ansökan om ett system som har fått sitt erkännande återkallat av kommissionen. |
| --- | --- |

ii)

En ansökan om ett system som har fått sitt erkännande återkallat av kommissionen.

h)   
  allmänna villkor för erkännande
  : de villkor som anges i artikel 4.

i)   
  särskilda kriterier för bedömning
  : de kriterier som anges i artikel 5.

2.   I denna förordning ska begreppet branschprogram som används i OECD:s metod anses ha samma betydelse som begreppet system.

Artikel 3

Krav för ansökningar och för att ansökningar ska kunna tas upp till prövning

1.   Systemansvariga kan ansöka om att få de system som de har utformat och kontrollerar erkända av kommissionen i enlighet med denna artikel.

2.   Ansökningarna ska innehålla följande information för att de ska kunna tas upp till prövning:

| a) | Den sökandes identitet. |
| --- | --- |

a)

Den sökandes identitet.

| b) | Namn på och kontaktuppgifter till den person som kommer att ansvara för bedömningen och därmed vara kommissionens kontaktperson. |
| --- | --- |

b)

Namn på och kontaktuppgifter till den person som kommer att ansvara för bedömningen och därmed vara kommissionens kontaktperson.

| c) | En beskrivning av systemets mål, vilka metaller och mineral som omfattas av systemet, vilka typer av ekonomiska aktörer som deltar i systemet och i vilken del av värdekedjan som dessa ekonomiska aktörer är verksamma. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av systemets mål, vilka metaller och mineral som omfattas av systemet, vilka typer av ekonomiska aktörer som deltar i systemet och i vilken del av värdekedjan som dessa ekonomiska aktörer är verksamma.

| d) | Information om tillämpningsområdet, med klargörande av huruvida ansökan avser en specifik del av ett system eller en viss del av värde- eller distributionskedjan. |
| --- | --- |

d)

Information om tillämpningsområdet, med klargörande av huruvida ansökan avser en specifik del av ett system eller en viss del av värde- eller distributionskedjan.

| e) | Bevis på att utformningen av strategier och standarder för systemet är förenlig med de principer för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan som anges i artikel 2 d i förordning (EU) 2017/821 på ett sätt som är förenligt med det ramverk i fem steg som anges i bilaga 1 till OECD:s riktlinjer. |
| --- | --- |

e)

Bevis på att utformningen av strategier och standarder för systemet är förenlig med de principer för tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan som anges i artikel 2 d i förordning (EU) 2017/821 på ett sätt som är förenligt med det ramverk i fem steg som anges i bilaga 1 till OECD:s riktlinjer.

| f) | En förteckning över ekonomiska aktörer som deltar i systemet och andra enheter som är medlemmar i eller på annat sätt är knutna till systemet. |
| --- | --- |

f)

En förteckning över ekonomiska aktörer som deltar i systemet och andra enheter som är medlemmar i eller på annat sätt är knutna till systemet.

| g) | Andra bedömningar av systemet, om sådana finns tillgängliga, inbegripet egenbedömningar, bedömningar av de behöriga myndigheterna i en annan jurisdiktion, och bedömningar av en oberoende granskare. |
| --- | --- |

g)

Andra bedömningar av systemet, om sådana finns tillgängliga, inbegripet egenbedömningar, bedömningar av de behöriga myndigheterna i en annan jurisdiktion, och bedömningar av en oberoende granskare.

| h) | I tillämpliga fall förhållandet mellan ansökan och eventuella tidigare ansökningar. |
| --- | --- |

h)

I tillämpliga fall förhållandet mellan ansökan och eventuella tidigare ansökningar.

3.   Sökande får uppge all annan information som de anser vara relevant.

4.   Kommissionen ska inom 45 kalenderdagar efter att ha mottagit en ansökan avgöra om ansökan kan tas upp till prövning och informera sökanden om detta.

5.   Om kommissionen anser att den bevisning som avses i punkt 2 e har lämnats men att annan information som avses i punkt 2 saknas, ska den informera den sökande i god tid och i alla händelser före utgången av den tidsfrist som anges i punkt 4, och uppmana sökanden att komplettera ansökan inom 30 kalenderdagar.

6.   Om kommissionen anser att den bevisning som avses i punkt 2 e inte har lämnats, eller om sökanden inte kompletterar sin ansökan före utgången av den tidsfrist som fastställts enligt punkt 5, ska den avvisa ansökan och underrätta sökanden om detta samt inte gå vidare med en bedömning av ansökan.

7.   Genom att lämna in en ansökan godkänner de systemansvariga att systemet kommer att bli föremål för den bedömning som föreskrivs i denna förordning. Den sökande får dock när som helst dra tillbaka sin ansökan.

Artikel 4

Allmänna villkor för erkännande av likvärdighet

1.   Ett system ska beviljas erkännande av likvärdighet om systemets övergripande principer om tillbörlig aktsamhet, kraven på de ekonomiska aktörer som deltar i systemet och de särskilda ansvarsområdena i själva systemet är anpassade till de tillämpliga kraven i förordning (EU) 2017/821.

2.   Kraven i punkt 1 ska anses vara uppfyllda om kommissionen bedömer att villkoren för att systemet ska anses vara ”helt anpassat” i enlighet med avsnitt 4 i OECD:s metod är uppfyllda, på grundval av dess bedömning av alla tillämpliga särskilda kriterier med hänsyn till såväl systemets strategier och standarder samt hur dessa genomförs i systemet.

Artikel 5

Särskilda kriterier för bedömning

1.   Kommissionen ska göra en bedömning av systemet utifrån de tillämpliga särskilda kriterier som anges i bilaga 1 till OECD:s metod i enlighet med artiklarna 6, 7 och 8.

2.   Kommissionen ska för varje individuell bedömning fastställa relevansen av vart och ett av de särskilda kriterierna i bilaga 1 till OECD:s metod, med beaktande av det berörda systemets art, omfattning och särdrag. Den ska i detta syfte pröva tillämpligheten av de särskilda kriterier som anges i bilaga 1 till OECD:s metod. Den kan också vid behov överväga avvikelser från de särskilda kriterier som anges i bilaga 1 till OECD:s metod för att säkerställa att bedömningen motsvarar omfattningen och kraven i förordning (EU) 2017/821, bland annat när det gäller vilken typ av enheter som omfattas av skyldigheterna i den förordningen.

Artikel 6

Komplettering av den information som lämnats i ansökan för att möjliggöra en bedömning av de särskilda kriterierna

1.   Kommissionen ska i förekommande fall komplettera informationen i ansökningar som kan tas upp till prövning för att kunna göra sin bedömning av de tillämpliga särskilda kriterierna enligt artikel 5.2. Detta kan särskilt omfatta följande:

| a) | Granskning av dokument som kommissionen anser vara relevanta, såsom systemets stadga eller liknande samt andra policydokument; mandat för berörda kommittéer i systemet; granskningsrapporter för de ekonomiska aktörerna som deltar i systemet; rapporter från experter och berörda parter; andra bedömningar av systemet, inbegripet egenbedömningar; bedömningar av behöriga myndigheter i andra jurisdiktioner, och bedömningar av externa granskare; samt all annan relevant information som rör förvaltningen av systemet. |
| --- | --- |

a)

Granskning av dokument som kommissionen anser vara relevanta, såsom systemets stadga eller liknande samt andra policydokument; mandat för berörda kommittéer i systemet; granskningsrapporter för de ekonomiska aktörerna som deltar i systemet; rapporter från experter och berörda parter; andra bedömningar av systemet, inbegripet egenbedömningar; bedömningar av behöriga myndigheter i andra jurisdiktioner, och bedömningar av externa granskare; samt all annan relevant information som rör förvaltningen av systemet.

| b) | Intervjuer med företrädare för systemet, ledningen för de ekonomiska aktörer som deltar i systemet, granskare och andra berörda aktörer. |
| --- | --- |

b)

Intervjuer med företrädare för systemet, ledningen för de ekonomiska aktörer som deltar i systemet, granskare och andra berörda aktörer.

| c) | Närvaro vid och observation av externa granskningar av ekonomiska aktörer som deltar i systemet avseende systemets krav och bedömning av motsvarande granskningsrapporter. |
| --- | --- |

c)

Närvaro vid och observation av externa granskningar av ekonomiska aktörer som deltar i systemet avseende systemets krav och bedömning av motsvarande granskningsrapporter.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 får kommissionen begära att sökanden lämnar in ytterligare information eller dokumentation och underlättar intervjuer och närvaro av externa granskare.

3.   Kommissionen ska fastställa vilken ytterligare information som är nödvändig för att den ska kunna göra bedömningen av alla tillämpliga särskilda kriterier. För detta syfte ska den beakta riktlinjerna i avsnitt 2 i OECD:s metod.

Artikel 7

Metod för utvärdering av särskilda kriterier

1.   Vid utvärderingen av varje tillämpligt särskilt kriterium ska både utformningen av systemets strategier och standarder samt genomförandet av dessa beaktas i enlighet med avsnitt 3.2 i OECD:s metod.

2.   Kommissionen ska fastställa om ett system är ”fullständigt”, ”delvis” eller ”inte” anpassat med avseende på alla tillämpliga särskilda kriterier i enlighet med avsnitt 3.2 i OECD:s metod.

3.   Utvärderingen av alla tillämpliga särskilda kriterier ska inte beakta alla eventuella strategier, standarder, verksamheter och andra aspekter av ett system som inte hänför sig till tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för metaller och mineral som omfattas av förordning (EU) 2017/821; inte heller ska den beakta strategier eller annan information rörande företag som inte omfattas av den förordningen, såvida detta inte uttryckligen begärts i ansökan och godkänts av kommissionen.

4.   Kommissionen kan beakta andra eventuellt relevanta bedömningar av systemet som utförts av trovärdiga tredje parter när ansökan utvärderas, även om sådana bedömningar inte ingår i ansökan.

5.   Vid utvärderingen av tillämpliga särskilda kriterier för vilka systemet helt eller delvis bygger på strategier, standarder och verksamheter i ett annat system eller liknande enhet som sökanden inte ansvarar för ska det undersökas

| a) | om en trovärdig bedömning av sådana enheter har gjorts av systemet och om sådana bedömningar är eller kommer att vara fortsatt relevanta och hållas uppdaterade, och |
| --- | --- |

a)

om en trovärdig bedömning av sådana enheter har gjorts av systemet och om sådana bedömningar är eller kommer att vara fortsatt relevanta och hållas uppdaterade, och

| b) | om dessa enheter är system som har beviljats erkännande av likvärdighet enligt denna förordning. |
| --- | --- |

b)

om dessa enheter är system som har beviljats erkännande av likvärdighet enligt denna förordning.

Artikel 8

Bedömningsrapport

1.   Kommissionen ska utarbeta en rapport med sin bedömning av huruvida systemet uppfyller de allmänna villkoren för erkännande och de tillämpliga särskilda kriterierna. Rapporten ska färdigställas i enlighet med punkterna 2, 3 och 4.

2.   Utkastet till rapport ska lämnas till sökanden, som ska ges en frist på 15 dagar för att lämna synpunkter.

3.   Efter beaktande av eventuella synpunkter från sökanden ska kommissionen, i lämpliga fall, samråda med OECD:s sekretariat om utkastet till rapport och får tillhandahålla all styrkande dokumentation som OECD:s sekretariat behöver för att utarbeta sitt yttrande. Kommissionen ska uppmana OECD:s sekretariat att yttra sig inom 30 kalenderdagar. Yttrandet ska särskilt avse bedömningen av de allmänna villkoren för erkännande och de särskilda kriterierna.

4.   Kommissionen ska färdigställa rapporten senast nio månader efter det att den har förklarat att ansökan kan tas upp till prövning enligt artikel 3, såvida den inte underrättar sökanden i förväg om att rapporten kommer att färdigställas vid en senare tidpunkt.

Artikel 9

Förfarande efter slutsatsen om de allmänna villkoren för erkännande

1.   Om kommissionen anser att de allmänna villkoren för erkännande av likvärdighet är uppfyllda på grundval av den bedömningsmetod som anges i denna förordning ska den följa det förfarande som anges i artikel 8.3 i förordning (EU) 2017/821.

2.   Om kommissionen anser att de allmänna villkoren för erkännande av likvärdighet som fastställs i artikel 4 inte är uppfyllda, ska kommissionen underrätta sökanden och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna om detta och förse sökanden med en kopia av den slutliga bedömningsrapport som avses i artikel 8.1.

Artikel 10

Upprepad ansökan

1.   En upprepad ansökan får inte lämnas inom tolv månader efter den underrättelse som avses i artiklarna 9.2 eller 3.6, eller om ansökan dras tillbaka.

2.   Genom undantag från punkt 1 får en upprepad ansökan med avseende på samma system göras tre månader efter den underrättelse som avses i punkt 1, under förutsättning att det är tillräckligt med ett förbättrat betyg för mindre än 10 procent av de tillämpliga särskilda kriterierna för att de allmänna villkor för erkännande av likvärdighet som anges i artikel 4 ska vara uppfyllda.

3.   All information som avses i artikel 3.2 ska lämnas i en upprepad ansökan, även om en viss del av informationen fanns med redan i en tidigare ansökan.

4.   Utöver den information som avses i artikel 3.2 ska en upprepad ansökan avseende ett system som har varit föremål för en tidigare, avslagen ansökan innehålla detaljerad information om alla åtgärder som vidtagits med avseende på de särskilda kriterier som kommissionen inte ansåg vara ”helt anpassade” i sin bedömning av den senaste avslagna ansökan.

Artikel 11

Åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 8.6 och 8.7 i förordning (EU) 2017/821

1.   Kommissionen ska följa de steg som anges i punkterna 2, 3 och 4 i denna artikel vid tillämpning av artikel 8.6 och 8.7 i förordning (EU) 2017/821.

2.   Om kommissionen identifierar brister i ett erkänt system ska den underrätta den systemansvarige och ge denne tre till sex månader för att vidta korrigerande åtgärder. Perioden kan förlängas av kommissionen beroende på vilken typ av brister det gäller.

3.   Den systemansvarige ska underrätta kommissionen om de korrigerande åtgärder som vidtagits inom den tidsfrist som fastställts i enlighet med punkt 2. Underrättelsen ska innehålla bevis för sådana korrigerande åtgärder.

4.   Kommissionen ska inte inleda det förfarande för återkallande av erkännande som föreskrivs i artikel 8.7 andra stycket i förordning (EU) 2017/821 innan den tidsfrist som fastställts i enlighet punkt 2 i denna artikel har löpt ut.

Artikel 12

Insyn och konfidentiell behandling

1.   Kommissionen ska upprätta ett register över system för vilka den har beviljat erkännande av likvärdighet och offentliggöra det. Kommissionen ska se till att registret uppdateras i tid när den beviljar eller återkallar ett erkännande av likvärdighet.

2.   Den rapport som avses i artikel 8.1 ska offentliggöras om kommissionen beviljar erkännande av likvärdighet för ett system. Yttrandet om utkastet till rapport från OECD:s sekretariat ska också offentliggöras om inte OECD-sekretariatet begär att dess yttrande ska förbli konfidentiellt.

3.   Kommissionen ska se till att all information som anges som konfidentiell av kommissionen, sökandena eller varje fysisk eller juridisk person som bidrar till bedömningen inom ramen för denna förordning behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (2).

Artikel 13

Samarbete och stöd

1.   Sökande ska säkerställa att kommissionen ges tillgång till alla uppgifter som kommissionen anser nödvändiga för att bedöma de särskilda kriterierna, såsom att underlätta intervjuer med deltagande ekonomiska aktörer och närvaro vid externa granskningar.

2.   Kommissionen ska avsluta eller avbryta sin bedömning om sökanden inte uppfyller villkoren i punkt 1 och underrätta sökanden om detta. I underrättelsen ska skälen till varför kommissionen har avslutat eller avbrutit bedömningen anges. Om kommissionen avslutar eller avbryter bedömningen kan den systemansvarige lämna in en upprepad ansökan tidigast tolv månader efter dagen för underrättelsen.

3.   Kommissionen ska lämna information till de behöriga myndigheter i medlemsstaterna som utsetts i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2017/821, för att de på ett effektivt sätt ska kunna bidra till kommissionens bedömning enligt denna förordning och utöva sitt ansvar för ett effektivt och enhetligt genomförande av förordning (EU) 2017/821.

Kommissionen ska särskilt göra följande:

| a) | Informera medlemsstaternas behöriga myndigheter om systemansvariga som har ansökt om erkännande enligt artikel 3 och uppmana dem att lämna information och bedömningar av relevans för bedömningen. |
| --- | --- |

a)

Informera medlemsstaternas behöriga myndigheter om systemansvariga som har ansökt om erkännande enligt artikel 3 och uppmana dem att lämna information och bedömningar av relevans för bedömningen.

| b) | På begäran från en medlemsstats behöriga myndighet tillhandahålla den fullständiga ansökan till myndigheten. |
| --- | --- |

b)

På begäran från en medlemsstats behöriga myndighet tillhandahålla den fullständiga ansökan till myndigheten.

| c) | Beakta all information av relevans för bedömningen av en ansökan enligt denna förordning som lämnas av medlemsstaternas behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

c)

Beakta all information av relevans för bedömningen av en ansökan enligt denna förordning som lämnas av medlemsstaternas behöriga myndigheter.

| d) | Beakta all information som tillhandahålls av medlemsstaternas behöriga myndigheter i samband med brister i systemen som identifierats av kommissionen och informera dem om eventuella underrättelser som gjorts enligt artikel 11.3. |
| --- | --- |

d)

Beakta all information som tillhandahålls av medlemsstaternas behöriga myndigheter i samband med brister i systemen som identifierats av kommissionen och informera dem om eventuella underrättelser som gjorts enligt artikel 11.3.

4.   Kommissionen ska hålla Europaparlamentet underrättat om genomförandet av denna förordning såsom lämpligt och beakta all information som är relevant för dess genomförande som Europaparlamentet lämnar till kommissionen.

5.   Utöver det samråd som föreskrivs i artikel 8.1 kan kommissionen samråda med OECD:s sekretariat eller be om dess stöd i fullgörandet av sina skyldigheter enligt denna förordning.

Artikel 14

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 januari 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 130, 19.5.2017, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

2

---

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/66

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/430

av den 18 mars 2019

om ändring av förordning (EU) nr 1178/2011 vad gäller utövandet av begränsade befogenheter utan övervakning innan flygcertifikat för lätta luftfartyg utfärdas

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (1), särskilt artikel 23, och

av följande skäl:

| (1) | I kapitel B i bilaga I (Del-FCL) till kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 (2) fastställs kraven för flygcertifikat för lätta luftfartyg (LAPL). |
| --- | --- |

(1)

I kapitel B i bilaga I (Del-FCL) till kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 (2) fastställs kraven för flygcertifikat för lätta luftfartyg (LAPL).

| (2) | I enlighet med artikel 12.2a.3 i förordning (EU) nr 1178/2011 får medlemsstaterna tillämpa nationella licensieringsregler som ger tidigare tillgång till vissa pilotbefogenheter jämfört med ett LAPL till och med den 8 april 2020. Dessa nationella licensieringsregler används också för att erbjuda LAPL-utbildning i olika moduler, där fullbordandet av vissa LAPL-utbildningsmoduler möjliggör tidigare tillgång till vissa befogenheter innan ett LAPL utfärdas. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 12.2a.3 i förordning (EU) nr 1178/2011 får medlemsstaterna tillämpa nationella licensieringsregler som ger tidigare tillgång till vissa pilotbefogenheter jämfört med ett LAPL till och med den 8 april 2020. Dessa nationella licensieringsregler används också för att erbjuda LAPL-utbildning i olika moduler, där fullbordandet av vissa LAPL-utbildningsmoduler möjliggör tidigare tillgång till vissa befogenheter innan ett LAPL utfärdas.

| (3) | Medlemsstater som tillämpar sådana LAPL-utbildningsmoduler har rapporterat till kommissionen och till Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (nedan kallad byrån) att de stöder främjandet av flygsport och fritidsflygningsverksamhet. Detta är i linje med målen i General Aviation Road Map som syftar till att skapa ett mer proportionellt, flexibelt och proaktivt regleringssystem (3). |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstater som tillämpar sådana LAPL-utbildningsmoduler har rapporterat till kommissionen och till Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (nedan kallad byrån) att de stöder främjandet av flygsport och fritidsflygningsverksamhet. Detta är i linje med målen i General Aviation Road Map som syftar till att skapa ett mer proportionellt, flexibelt och proaktivt regleringssystem (3).

| (4) | Enligt artikel 4.7 i förordning (EU) nr 1178/2011 kan medlemsstaterna godkänna att elever flyger enmotoriga kolvmotorflygplan med en maximal startmassa på högst 2 000 kg, utan övervakning innan ett LAPL utfärdas och på vissa villkor. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 4.7 i förordning (EU) nr 1178/2011 kan medlemsstaterna godkänna att elever flyger enmotoriga kolvmotorflygplan med en maximal startmassa på högst 2 000 kg, utan övervakning innan ett LAPL utfärdas och på vissa villkor.

| (5) | För att främja mer flexibla regelverk för allmänflyget bör artikel 4.7 i förordning (EU) nr 1178/2011 ändras för att göra det möjligt för medlemsstaterna att godkänna elever som följer en LAPL-utbildning att utöva begränsade befogenheter utan övervakning, efter det att vissa utbildningsmoduler avslutats, med hänsyn till omfattningen av den utbildning som krävs för att den avsedda nivån för pilotkompetens ska uppnås innan de uppfyller alla krav för utfärdandet av ett LAPL för flygplan, helikoptrar, segelflygplan eller ballonger. |
| --- | --- |

(5)

För att främja mer flexibla regelverk för allmänflyget bör artikel 4.7 i förordning (EU) nr 1178/2011 ändras för att göra det möjligt för medlemsstaterna att godkänna elever som följer en LAPL-utbildning att utöva begränsade befogenheter utan övervakning, efter det att vissa utbildningsmoduler avslutats, med hänsyn till omfattningen av den utbildning som krävs för att den avsedda nivån för pilotkompetens ska uppnås innan de uppfyller alla krav för utfärdandet av ett LAPL för flygplan, helikoptrar, segelflygplan eller ballonger.

| (6) | Medlemsstaterna bör regelbundet informera kommissionen och byrån om de tillhandahåller sådana tillstånd till elever i enlighet med artikel 4.7 i förordning (EU) nr 1178/2011 och bör övervaka dessa tillstånd för att upprätthålla en godtagbar nivå på luftfartssäkerheten. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör regelbundet informera kommissionen och byrån om de tillhandahåller sådana tillstånd till elever i enlighet med artikel 4.7 i förordning (EU) nr 1178/2011 och bör övervaka dessa tillstånd för att upprätthålla en godtagbar nivå på luftfartssäkerheten.

| (7) | Dessutom bör artikel 4.8 i förordning (EU) nr 1178/2011 ändras för att förlänga den period under vilken medlemsstaterna kan auktorisera en pilot att utöva särskilda begränsade befogenheter att framföra flygplan enligt instrumentflygregler innan piloten uppfyller samtliga krav som är nödvändiga för utfärdande av en instrumentbehörighet. Förlängningen är nödvändig i väntan på införandet av grundläggande instrumentbehörighet. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom bör artikel 4.8 i förordning (EU) nr 1178/2011 ändras för att förlänga den period under vilken medlemsstaterna kan auktorisera en pilot att utöva särskilda begränsade befogenheter att framföra flygplan enligt instrumentflygregler innan piloten uppfyller samtliga krav som är nödvändiga för utfärdande av en instrumentbehörighet. Förlängningen är nödvändig i väntan på införandet av grundläggande instrumentbehörighet.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning har föreslagits i yttrande nr 08/2017 som utfärdats av byrån i enlighet med artikel 19.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (4). |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning har föreslagits i yttrande nr 08/2017 som utfärdats av byrån i enlighet med artikel 19.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (4).

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 127 i förordning (EU) 2018/1139. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 127 i förordning (EU) 2018/1139.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 4 i förordning (EU) nr 1178/2011 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Punkt 7 ska ersättas med följande:

  ”7)   En medlemsstat får på följande villkor ge elever som följer en LAPL-utbildning begränsade befogenheter utan övervakning innan de uppfyller alla krav för utfärdandet av ett LAPL:






  a) | Befogenheternas omfattning ska grundas på en bedömning av säkerhetsriskerna, som utförs av medlemsstaten, och ta hänsyn till omfattningen av den utbildning som krävs för att den avsedda nivån för pilotkompetens ska uppnås. |
| --- | --- | --- |

(1)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7)   En medlemsstat får på följande villkor ge elever som följer en LAPL-utbildning begränsade befogenheter utan övervakning innan de uppfyller alla krav för utfärdandet av ett LAPL:

a)

Befogenheternas omfattning ska grundas på en bedömning av säkerhetsriskerna, som utförs av medlemsstaten, och ta hänsyn till omfattningen av den utbildning som krävs för att den avsedda nivån för pilotkompetens ska uppnås.

| b) | Befogenheterna ska vara begränsade till följande:






  i) | Hela eller en del av det nationella territoriet för den medlemsstat som beviljat tillståndet. |
| --- | --- | --- |

b)

Befogenheterna ska vara begränsade till följande:

i)

Hela eller en del av det nationella territoriet för den medlemsstat som beviljat tillståndet.

| ii) | Luftfartyg som är registrerade i den medlemsstat som beviljat tillståndet. |
| --- | --- |

ii)

Luftfartyg som är registrerade i den medlemsstat som beviljat tillståndet.

| iii) | Flygplan och helikoptrar, båda som enmotoriga kolvmotorflygplan med en maximal startmassa på högst 2 000 kg, segelflygplan och ballonger. |
| --- | --- |

iii)

Flygplan och helikoptrar, båda som enmotoriga kolvmotorflygplan med en maximal startmassa på högst 2 000 kg, segelflygplan och ballonger.

| c) | Innehavaren av ett sådant tillstånd som ansöker om utfärdande av ett LAPL ska få tillgodoräkna den utbildning som utförs inom ramen för tillståndet, som medlemsstaten fastställer på grundval av en rekommendation från en deklarerad eller godkänd utbildningsorganisation. |
| --- | --- |

c)

Innehavaren av ett sådant tillstånd som ansöker om utfärdande av ett LAPL ska få tillgodoräkna den utbildning som utförs inom ramen för tillståndet, som medlemsstaten fastställer på grundval av en rekommendation från en deklarerad eller godkänd utbildningsorganisation.

| d) | Medlemsstaten ska vart tredje år lämna in periodiska rapporter och bedömningar av säkerhetsrisker till kommissionen och byrån. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaten ska vart tredje år lämna in periodiska rapporter och bedömningar av säkerhetsrisker till kommissionen och byrån.

| e) | Medlemsstaterna ska övervaka användningen av tillstånd som utfärdas enligt denna punkt för att säkerställa en godtagbar luftfartssäkerhetsnivå och vidta lämpliga åtgärder om en ökad risk eller något säkerhetsproblem konstateras.” |
| --- | --- |

e)

Medlemsstaterna ska övervaka användningen av tillstånd som utfärdas enligt denna punkt för att säkerställa en godtagbar luftfartssäkerhetsnivå och vidta lämpliga åtgärder om en ökad risk eller något säkerhetsproblem konstateras.”

| (2) | I punkt 8 ska, i den inledande meningen ”8 april 2019” ersättas med ”8 april 2021”. |
| --- | --- |

(2)

I punkt 8 ska, i den inledande meningen ”8 april 2019” ersättas med ”8 april 2021”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 av den 3 november 2011 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygande personal inom den civila luftfarten i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 311, 25.11.2011, s. 1).

2

(3)  https://www.easa.europa.eu/easa-and-you/general-aviation/general-aviation-road-map

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG (EUT L 79, 19.3.2008, s. 1).

4

---

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/431

av den 18 mars 2019

om ändring för tvåhundranittiosjätte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och artikel 7a.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 13 mars 2019 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra en post i sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 mars 2019 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra en post i sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Chefen för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  
  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002, under rubriken ”Fysiska personer”, ska identifieringsuppgifterna för

”Hamza Usama Muhammad bin Laden. Född den 9 mars 1989 i Jidda, Saudiarabien. Saudisk medborgare. Övriga upplysningar: a) Son till Usama bin Ladin (avliden). b) Utnämnd till officiell medlem av Al-Qaida av Aiman Muhammed Rabi al-Zawahiri. Har uppmanat anhängare av al-Qaida att begå terrorattentat. Ses som den mest troliga efterträdaren till al-Zawahiri. Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 28 mars 2019.”

ersättas med följande:

”Hamza Usama Muhammad bin Laden. Född den 9 maj 1989 i Jidda, Saudiarabien. Övriga upplysningar: a) Son till Usama bin Ladin (avliden). b) Utnämnd till officiell medlem av Al-Qaida av Aiman Muhammed Rabi al-Zawahiri. Har uppmanat anhängare av al-Qaida att begå terrorattentat. Ses som den mest troliga efterträdaren till al-Zawahiri. Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 28 februari 2019.”

---

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/70

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/432

av den 18 mars 2019

om ändring av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1210/2003 av den 7 juli 2003 om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med Irak (1), särskilt artikel 11 b, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 förtecknas den tidigare irakiska regeringens offentliga organ, företag och inrättningar samt fysiska och juridiska personer, organ och enheter som enligt den förordningen omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser som fanns utanför Irak den 22 maj 2003. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 förtecknas den tidigare irakiska regeringens offentliga organ, företag och inrättningar samt fysiska och juridiska personer, organ och enheter som enligt den förordningen omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser som fanns utanför Irak den 22 maj 2003.

| (2) | Den 13 mars 2019 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka fyra poster från förteckningen över personer och enheter som bör omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

(2)

Den 13 mars 2019 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka fyra poster från förteckningen över personer och enheter som bör omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser.

| (3) | Bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EG) nr 1210/2003 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 mars 2019.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  
  EUT L 169, 8.7.2003, s. 6.

1

---

BILAGA

I bilaga III till rådets förordning (EG) nr 1210/2003 ska följande poster utgå:

| ”46. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR MAIN OUT PALL DRAIN. Adress: Box 113, Nasiriya, Irak.” |
| --- | --- |

”46.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR MAIN OUT PALL DRAIN. Adress: Box 113, Nasiriya, Irak.”

| ”98. | NATIONAL TOBACCO STATE COMPANY (alias NATIONAL TOBACCO STATE ENTERPRISE). Adress: Box 6, Arbil, Irak.” |
| --- | --- |

”98.

NATIONAL TOBACCO STATE COMPANY (alias NATIONAL TOBACCO STATE ENTERPRISE). Adress: Box 6, Arbil, Irak.”

| ”145. | STATE ENTERPRISE FOR PETROCHEMICAL INDUSTRIES. Adress: Khor Al Zubair, Box 933, Basra, Irak.” |
| --- | --- |

”145.

STATE ENTERPRISE FOR PETROCHEMICAL INDUSTRIES. Adress: Khor Al Zubair, Box 933, Basra, Irak.”

| ”147. | STATE ENTERPRISE FOR PULP AND PAPER INDUSTRIES. Adress: Box 248, Harha, Basra, Irak.” |
| --- | --- |

”147.

STATE ENTERPRISE FOR PULP AND PAPER INDUSTRIES. Adress: Box 248, Harha, Basra, Irak.”

---

BESLUT

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/72 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/72

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/433

av den 20 februari 2018

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor som inrättats genom associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, vad gäller uppdateringen av bilaga XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster), XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) och XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till avtalet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 91 och 100.2 samt artikel 207.4 första stycket jämförda med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet) ingicks, på unionens vägnar, i enlighet med rådets beslut (EU) 2016/839 (1) och trädde i kraft den 1 juli 2016. |
| --- | --- |

(1)

Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet) ingicks, på unionens vägnar, i enlighet med rådets beslut (EU) 2016/839 (1) och trädde i kraft den 1 juli 2016.

| (2) | Flera av de unionsakter som förtecknas i bilagorna XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster), XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) och XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till avtalet (nedan kallade bilagorna) har ändrats eller upphävts sedan förhandlingarna om avtalet avslutades i juni 2013. I syfte att säkerställa en lämplig tillnärmning av Republiken Moldaviens lagstiftning till EU:s rättsakter, är det nödvändigt att lägga till ett antal akter för att genomföra, ändra, komplettera eller ersätta de åtgärder som anges i dessa, samt ändra vissa tidsfrister för att ta hänsyn till de framsteg som Republiken Moldavien redan gjort i fråga om tillnärmningen till unionens regelverk. |
| --- | --- |

(2)

Flera av de unionsakter som förtecknas i bilagorna XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster), XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) och XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till avtalet (nedan kallade bilagorna) har ändrats eller upphävts sedan förhandlingarna om avtalet avslutades i juni 2013. I syfte att säkerställa en lämplig tillnärmning av Republiken Moldaviens lagstiftning till EU:s rättsakter, är det nödvändigt att lägga till ett antal akter för att genomföra, ändra, komplettera eller ersätta de åtgärder som anges i dessa, samt ändra vissa tidsfrister för att ta hänsyn till de framsteg som Republiken Moldavien redan gjort i fråga om tillnärmningen till unionens regelverk.

| (3) | I enlighet med beslut nr 3/2014 av associeringsrådet EU-Republiken Moldavien (2) får associeringskommitténs möte i dess konstellation för handelsfrågor (nedan kallad kommittén) uppdatera eller ändra vissa bilagor till avtalet. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med beslut nr 3/2014 av associeringsrådet EU-Republiken Moldavien (2) får associeringskommitténs möte i dess konstellation för handelsfrågor (nedan kallad kommittén) uppdatera eller ändra vissa bilagor till avtalet.

| (4) | Kommittén ska anta beslut om uppdatering av bilagorna. Sådana beslut är bindande för unionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommittén ska anta beslut om uppdatering av bilagorna. Sådana beslut är bindande för unionen.

| (5) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i kommittén vad gäller uppdateringen av bilagorna. |
| --- | --- |

(5)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i kommittén vad gäller uppdateringen av bilagorna.

| (6) | Unionens ståndpunkt inom kommittén bör därför grunda sig på det bifogade utkastet till beslut. |
| --- | --- |

(6)

Unionens ståndpunkt inom kommittén bör därför grunda sig på det bifogade utkastet till beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i kommittén ska baseras på följande utkast som åtföljer detta beslut:

| a) | Beslut av associeringskommittén EU–Moldavien i dess konstellation för handelsfrågor om uppdatering av bilaga XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster) till avtalet. |
| --- | --- |

a)

Beslut av associeringskommittén EU–Moldavien i dess konstellation för handelsfrågor om uppdatering av bilaga XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster) till avtalet.

| b) | Beslut av associeringskommittén EU–Moldavien i dess konstellation för handelsfrågor om uppdatering av bilaga XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) till avtalet. |
| --- | --- |

b)

Beslut av associeringskommittén EU–Moldavien i dess konstellation för handelsfrågor om uppdatering av bilaga XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) till avtalet.

| c) | Beslut av associeringskommittén EU–Moldavien i dess konstellation för handelsfrågor om uppdatering av bilaga XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till avtalet. |
| --- | --- |

c)

Beslut av associeringskommittén EU–Moldavien i dess konstellation för handelsfrågor om uppdatering av bilaga XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till avtalet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till kommissionen.

Utfärdat i Bryssel den 20 februari 2018.

På rådets vägnar

V. GORANOV

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2016/839 av den 23 maj 2016 om ingående på Europeiska unionens vägnar av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (EUT L 141, 28.5.2016, s. 28).

1

(2)  Beslut nr 3/2014 av associeringsrådet EU–Republiken Moldavien av den 16 december 2014 om associeringsrådets delegering av vissa befogenheter till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor (EUT L 110, 29.4.2015, s. 40).

2

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../... AV ASSOCIERINGSKOMMITTEN EU–REPUBLIKEN MOLDAVIEN I DESS KONSTELLATION FÖR HANDELSFRÅGOR

av den ... 2018

om uppdateringen av bilaga XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster) till associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan

ASSOCIERINGSKOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, undertecknat i Bryssel den 27 juni 2014, särskilt artiklarna 61, 249, 436, 438 och 449, och

av följande skäl:

| (1) | Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet) trädde ikraft den 1 juli 2016. |
| --- | --- |

(1)

Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet) trädde ikraft den 1 juli 2016.

| (2) | I artiklarna 61 och 249 i avtalet föreskrivs att Republiken Moldavien ska närma sin lagstiftning till de EU-rättsakter och internationella instrument (nedan kallat unionens regelverk) som avses i bilaga XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster) till avtalet (nedan kallad bilaga XXVIII-A). |
| --- | --- |

(2)

I artiklarna 61 och 249 i avtalet föreskrivs att Republiken Moldavien ska närma sin lagstiftning till de EU-rättsakter och internationella instrument (nedan kallat unionens regelverk) som avses i bilaga XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster) till avtalet (nedan kallad bilaga XXVIII-A).

| (3) | De bestämmelser i unionens regelverk som avses i bilaga XXVIII-A om penningtvätt har utvecklats sedan avtalsförhandlingarna avslutades i juni 2013. Unionen har i synnerhet antagit och underrättat Republiken Moldavien om Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/847 (2). |
| --- | --- |

(3)

De bestämmelser i unionens regelverk som avses i bilaga XXVIII-A om penningtvätt har utvecklats sedan avtalsförhandlingarna avslutades i juni 2013. Unionen har i synnerhet antagit och underrättat Republiken Moldavien om Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/847 (2).

| (4) | Republiken Moldavien fortsätter arbetet med att tillnärma sin lagstiftning till unionens regelverk i enlighet med de tidsfrister och de prioriteringar som fastställs i bilaga XXVIII-A. Det är därför nödvändigt att uppdatera bilaga XXVIII-A för att se till att den utveckling av unionens regelverk som förtecknas i bilagorna med avseende på penningtvätt så snart som möjligt och på ett effektivt sätt integreras i det pågående tillnärmningsarbetet, i enlighet med artikel 449 i avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Republiken Moldavien fortsätter arbetet med att tillnärma sin lagstiftning till unionens regelverk i enlighet med de tidsfrister och de prioriteringar som fastställs i bilaga XXVIII-A. Det är därför nödvändigt att uppdatera bilaga XXVIII-A för att se till att den utveckling av unionens regelverk som förtecknas i bilagorna med avseende på penningtvätt så snart som möjligt och på ett effektivt sätt integreras i det pågående tillnärmningsarbetet, i enlighet med artikel 449 i avtalet.

| (5) | Direktiv (EU) 2015/849 och förordning (EU) 2015/847 bör därför läggas till förteckningen i bilaga XXVIII-A. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv (EU) 2015/849 och förordning (EU) 2015/847 bör därför läggas till förteckningen i bilaga XXVIII-A.

| (6) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG (3) och kommissionens direktiv 2006/70/EG (4) bör strykas från förteckningen i bilaga XXVIII-A med verkan från och med den 26 juni 2017. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG (3) och kommissionens direktiv 2006/70/EG (4) bör strykas från förteckningen i bilaga XXVIII-A med verkan från och med den 26 juni 2017.

| (7) | I artikel 436.3 i avtalet föreskrivs att associeringsrådet EU–Republiken Moldavien (nedan kallat associeringsrådet) ska ha befogenhet att uppdatera eller ändra bilagorna till avtalet. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 436.3 i avtalet föreskrivs att associeringsrådet EU–Republiken Moldavien (nedan kallat associeringsrådet) ska ha befogenhet att uppdatera eller ändra bilagorna till avtalet.

| (8) | Enligt artikel 438.2 i avtalet får associeringsrådet delegera vilken som helst av sina befogenheter till associeringskommittén, inklusive befogenheten att fatta bindande beslut. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 438.2 i avtalet får associeringsrådet delegera vilken som helst av sina befogenheter till associeringskommittén, inklusive befogenheten att fatta bindande beslut.

| (9) | Genom associeringsrådets beslut nr 3/2014 (5) delegerade associeringsrådet befogenheten att uppdatera eller ändra de bilagor till avtalet som hänför sig bland annat till kapitel 6 (Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel) i avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor, såtillvida det inte finns några särskilda bestämmelser i kapitel 6 om uppdatering eller ändring av dessa bilagor. Det finns inga särskilda bestämmelser i kapitel 6 om uppdatering eller ändring av bilagorna. |
| --- | --- |

(9)

Genom associeringsrådets beslut nr 3/2014 (5) delegerade associeringsrådet befogenheten att uppdatera eller ändra de bilagor till avtalet som hänför sig bland annat till kapitel 6 (Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel) i avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor, såtillvida det inte finns några särskilda bestämmelser i kapitel 6 om uppdatering eller ändring av dessa bilagor. Det finns inga särskilda bestämmelser i kapitel 6 om uppdatering eller ändring av bilagorna.

| (10) | Bilaga XXVIII-A bör därför uppdateras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Bilaga XXVIII-A bör därför uppdateras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XXVIII-A (Tillämpliga regler för finansiella tjänster) till avtalet ska ersättas med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i ...

För associeringskommittén

...

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/847 av den 20 maj 2015 om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och om upphävande av förordning (EG) nr 1781/2006 (EUT L 141, 5.6.2015, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (EUT L 309, 25.11.2005, s. 15).

3

(4)  Kommissionens direktiv 2006/70/EG av den 1 augusti 2006 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG med avseende på definitionen av ”person i politiskt utsatt ställning”, samt tekniska kriterier för att kunna tillämpa lägre krav på kundkontroll och göra undantag på grund av finansiell verksamhet som drivs tillfälligt eller i mycket begränsad omfattning (EUT L 214, 4.8.2006, s. 29).

4

(5)  Beslut nr 3/2014 av associeringsrådet EU–Republiken Moldavien av den 16 december 2014 om associeringsrådets delegering av vissa befogenheter till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor (EUT L 110, 29.4.2015, s. 40).

5

BILAGA

BILAGA XXVIII-A

TILLÄMPLIGA REGLER FÖR FINANSIELLA TJÄNSTER

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/44/EG av den 5 september 2007 om ändring av direktiv 92/49/EEG och direktiven 2002/83/EG, 2004/39/EG, 2005/68/EG och 2006/48/EG vad gäller förfaranderegler och utvärderingskriterier för bedömning av förvärv och ökning av innehav inom finanssektorn

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2007/44/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG, 79/267/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG, 93/6/EEG och 93/22/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/78/EG och 2000/12/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2002/87/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut

Hypotekskassor i Moldavien ska behandlas på samma sätt som instituten i förteckningen i artikel 2 i direktivet och därför undantas från direktivets tillämpningsområde.

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2006/48/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2007/18/EG av den 27 mars 2007 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG när det gäller uteslutande från eller införande i dess tillämpningsområde av vissa institut och behandling av exponeringar mot multilaterala utvecklingsbanker

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2007/18/EG ska genomföras vid detta avtals ikraftträdande.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut

| Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2006/49/EG ska, med undantag för vad som anges nedan, genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.
  När det gäller andra institut än kreditinstitut som definieras i artikel 3.1 a i det direktivet, ska bestämmelserna som rör hur mycket startkapital som krävs enligt artiklarna 5.1 och 5.3, artiklarna 6, 7.a, b och c, 8.a, b och c och artikel 9 i det direktivet genomföras inom tio år efter ikraftträdandet av detta avtal. |
| --- |

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2006/49/EG ska, med undantag för vad som anges nedan, genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

När det gäller andra institut än kreditinstitut som definieras i artikel 3.1 a i det direktivet, ska bestämmelserna som rör hur mycket startkapital som krävs enligt artiklarna 5.1 och 5.3, artiklarna 6, 7.a, b och c, 8.a, b och c och artikel 9 i det direktivet genomföras inom tio år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/110/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG av den 30 maj 1994 om system för garanti av insättningar

| Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 94/19/EG ska, med undantag för bestämmelsen om miniminivån för kompensation till insättare enligt artikel 7 i direktivet, genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.
  Bestämmelsen om miniminivån för kompensation till insättare enligt artikel 7 i direktivet, ska genomföras inom tio år efter ikraftträdandet av detta avtal. |
| --- |

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 94/19/EG ska, med undantag för bestämmelsen om miniminivån för kompensation till insättare enligt artikel 7 i direktivet, genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Bestämmelsen om miniminivån för kompensation till insättare enligt artikel 7 i direktivet, ska genomföras inom tio år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 86/635/EEG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/65/EG av den 27 september 2001 om ändring av direktiven 78/660/EEG, 83/349/EEG och 86/635/EEG med avseende på värderingsreglerna för årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag samt i banker och andra finansiella institut

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2001/65/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG av den 18 juni 2003 om ändring av direktiven 78/660/EEG, 83/349/EEG, 86/635/EEG och 91/674/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag, banker och andra finansinstitut samt försäkringsföretag

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2003/51/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/46/EG av den 14 juni 2006 om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG om årsbokslut i vissa typer av bolag, 83/349/EEG om sammanställd redovisning, 86/635/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut och 91/674/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2006/46/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG av den 4 april 2001 om rekonstruktion och likvidation av kreditinstitut

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2001/24/EG ska genomföras vid detta avtals ikraftträdande.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II)

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/138/EG ska genomföras inom sju år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 91/674/EEG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Commission Recommendation of 18 December 1991 on insurance intermediaries (92/48/EEC) [ej översatt till svenska]

Tidsplan: ej tillämpligt

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2002/92/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG av den 16 september 2009 om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/103/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/41/EG av den 3 juni 2003 om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2003/41/EG ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2004/39/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2006/73/EG av den 10 augusti 2006 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG vad gäller organisatoriska krav och villkor för verksamheten i värdepappersföretag, och definitioner för tillämpning av direktivet

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2006/73/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens förordning (EG) nr 1287/2006 av den 10 augusti 2006 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG vad gäller dokumenteringsskyldigheter för värdepappersföretag, transaktionsrapportering, överblickbarhet på marknaden, upptagande av finansiella instrument till handel samt definitioner för tillämpning av det direktivet

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning nr (EG) 1287/2006 ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2003/71/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informationen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EG) nr 809/2004 ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2004/109/EG ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2007/14/EG av den 8 mars 2007 om tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2007/14/EG ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 97/9/EG av den 3 mars 1997 om system för ersättning till investerare

| Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 97/9/EG ska, med undantag för bestämmelsen om miniminivån för kompensation till investerare enligt artikel 4 i direktivet, genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.
  Bestämmelsen i direktivet om miniminivån för ersättning till insättare enligt artikel 4 i direktivet ska genomföras inom tio år efter ikraftträdandet av detta avtal. |
| --- |

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 97/9/EG ska, med undantag för bestämmelsen om miniminivån för kompensation till investerare enligt artikel 4 i direktivet, genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Bestämmelsen i direktivet om miniminivån för ersättning till insättare enligt artikel 4 i direktivet ska genomföras inom tio år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk)

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2003/6/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2004/72/EG av den 29 april 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG när det gäller godtagen marknadspraxis, definition av insiderinformation rörande råvaruderivat, upprättande av förteckningar över personer som har tillgång till insiderinformation, anmälan av transaktioner som utförs av personer i ledande ställning och rapportering av misstänkta transaktioner

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2004/72/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2003/124/EG av den 22 december 2003 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG när det gäller definition och offentliggörande av insiderinformation och definition av otillbörlig marknadspåverkan

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2003/124/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2003/125/EG av den 22 december 2003 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG när det gäller skyldigheten att presentera investeringsrekommendationer sakligt och att uppge intressekonflikter

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2003/125/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens förordning (EG) nr 2273/2003 av den 22 december 2003 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG när det gäller undantag för återköpsprogram och stabilisering av finansiella instrument

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EG) nr 2273/2003 ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av den 16 september 2009 om kreditvärderingsinstitut

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EG) nr 1060/2009 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag)

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/65/EG ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2007/16/EG av den 19 mars 2007 om genomförande av rådets direktiv 85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), när det gäller förtydligandet av vissa definitioner

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2007/16/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/47/EG av den 6 juni 2002 om ställande av finansiell säkerhet

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2002/47/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 98/26/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/44/EG av den 6 maj 2009 om ändring av direktiv 98/26/EG om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper och direktiv 2002/47/EG om ställande av finansiell säkerhet, vad gäller sammanlänkade system och kreditfordringar

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/44/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 97/5/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2007/64/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 av den 15 november 2006 om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EG) nr 1781/2006 ska genomföras inom ett år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv EU 2015/849 ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/847 av den 20 maj 2015 om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och om upphävande av förordning (EG) nr 1781/2006

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EU) 2015/847 ska genomföras inom ett år efter ikraftträdandet av detta avtal.

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../... AV ASSOCIERINGSKOMMITTEN EU–REPUBLIKEN MOLDAVIEN I DESS KONSTELLATION FÖR HANDELSFRÅGOR

av den ... 2018

om uppdateringen av bilaga XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) till associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan

ASSOCIERINGSKOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, undertecknat i Bryssel den 27 juni 2014, särskilt artiklarna 102, 240, 436, 438 och 449, och

av följande skäl:

| (1) | Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet) trädde ikraft den 1 juli 2016. |
| --- | --- |

(1)

Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet) trädde ikraft den 1 juli 2016.

| (2) | I artiklarna 102 och 240 i avtalet föreskrivs att Republiken Moldavien ska närma sin lagstiftning till de EU-rättsakter och internationella instrument (”unionens regelverk”) som avses i bilaga XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) till avtalet (nedan kallad bilaga XXVIII-B). |
| --- | --- |

(2)

I artiklarna 102 och 240 i avtalet föreskrivs att Republiken Moldavien ska närma sin lagstiftning till de EU-rättsakter och internationella instrument (”unionens regelverk”) som avses i bilaga XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) till avtalet (nedan kallad bilaga XXVIII-B).

| (3) | De bestämmelser i unionens regelverk som förtecknas i bilaga XXVIII-B har utvecklats sedan avtalsförhandlingarna avslutades i juni 2013. Unionen har i synnerhet antagit följande akter genom vilka de akter som förtecknas i bilaga XXVIII genomförs, ändras, kompletteras eller ersätts:






  i) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2120 av den 25 november 2015 om åtgärder rörande en öppen internetanslutning och om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och förordning (EU) nr 531/2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (1) |
| --- | --- | --- |

(3)

De bestämmelser i unionens regelverk som förtecknas i bilaga XXVIII-B har utvecklats sedan avtalsförhandlingarna avslutades i juni 2013. Unionen har i synnerhet antagit följande akter genom vilka de akter som förtecknas i bilaga XXVIII genomförs, ändras, kompletteras eller ersätts:

i)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2120 av den 25 november 2015 om åtgärder rörande en öppen internetanslutning och om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och förordning (EU) nr 531/2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (1)

| ii) | Kommissionens genomförandebeslut 2014/276/EU av den 2 maj 2014 om ändring av beslut 2008/411/EG om harmonisering av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen (2) |
| --- | --- |

ii)

Kommissionens genomförandebeslut 2014/276/EU av den 2 maj 2014 om ändring av beslut 2008/411/EG om harmonisering av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen (2)

| iii) | Kommissionens genomförandebeslut 2013/752/EU av den 11 december 2013 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning och om upphävande av beslut 2005/928/EG (3) |
| --- | --- |

iii)

Kommissionens genomförandebeslut 2013/752/EU av den 11 december 2013 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning och om upphävande av beslut 2005/928/EG (3)

| iv) | Kommissionens genomförandebeslut 2014/641/EU av den 1 september 2014 om harmoniserade tekniska villkor för radiospektrum som används av trådlös PMSE-ljudutrustning i unionen (4) |
| --- | --- |

iv)

Kommissionens genomförandebeslut 2014/641/EU av den 1 september 2014 om harmoniserade tekniska villkor för radiospektrum som används av trådlös PMSE-ljudutrustning i unionen (4)

| v) | Kommissionens genomförandebeslut av den 7 oktober 2014 om ändring av beslut 2007/131/EG om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen (5) |
| --- | --- |

v)

Kommissionens genomförandebeslut av den 7 oktober 2014 om ändring av beslut 2007/131/EG om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen (5)

| vi) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/339 av den 8 mars 2016 om harmonisering av frekvensbandet 2 010-2 025 MHz för bärbara eller mobila trådlösa videolänkar och trådlösa kameror som används för programproduktion och särskilda evenemang (6) |
| --- | --- |

vi)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/339 av den 8 mars 2016 om harmonisering av frekvensbandet 2 010-2 025 MHz för bärbara eller mobila trådlösa videolänkar och trådlösa kameror som används för programproduktion och särskilda evenemang (6)

| vii) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/750 av den 8 maj 2015 om harmonisering av frekvensbandet 1 452–1 492 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i unionen (7) |
| --- | --- |

vii)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/750 av den 8 maj 2015 om harmonisering av frekvensbandet 1 452–1 492 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i unionen (7)

| viii) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU av den 16 april 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG (8) |
| --- | --- |

viii)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU av den 16 april 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG (8)

| ix) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (9) |
| --- | --- |

ix)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (9)

| x) | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/806 av den 22 maj 2015 om fastställande av specifikationer för utformningen av EU-förtroendemärket för kvalificerade betrodda tjänster (10) |
| --- | --- |

x)

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/806 av den 22 maj 2015 om fastställande av specifikationer för utformningen av EU-förtroendemärket för kvalificerade betrodda tjänster (10)

| xi) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1505 av den 8 september 2015 om fastställande av tekniska minimispecifikationer och format rörande förteckningar över betrodda tjänsteleverantörer i enlighet med artikel 22.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (11) |
| --- | --- |

xi)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1505 av den 8 september 2015 om fastställande av tekniska minimispecifikationer och format rörande förteckningar över betrodda tjänsteleverantörer i enlighet med artikel 22.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (11)

| xii) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1506 av den 8 september 2015 om fastställande av specifikationer rörande format för avancerade elektroniska underskrifter och avancerade elektroniska stämplar i enlighet med artiklarna 27.5 och 37.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (12) |
| --- | --- |

xii)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1506 av den 8 september 2015 om fastställande av specifikationer rörande format för avancerade elektroniska underskrifter och avancerade elektroniska stämplar i enlighet med artiklarna 27.5 och 37.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (12)

| xiii) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/650 av den 25 april 2016 om fastställande av standarder för säkerhetsbedömning av kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar enligt artiklarna 30.3 och 39.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (13) |
| --- | --- |

xiii)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/650 av den 25 april 2016 om fastställande av standarder för säkerhetsbedömning av kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar enligt artiklarna 30.3 och 39.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (13)

| xiv) | Kommissionens beslut 2010/267/EU av den 6 maj 2010 om harmoniserade tekniska villkor för användning av frekvensbandet 790–862 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i Europeiska unionen (14)

  Kommissionens genomförandebeslut 2011/251/EU av den 18 april 2011 om ändring av beslut 2009/766/EG om harmonisering av frekvensbanden 900 MHz och 1 800 MHz i markbundna system med kapacitet för alleuropeiska tjänster för elektronisk kommunikation i gemenskapen (15)

  Kommissionens beslut 2009/766/EG av den 16 oktober 2009 om harmonisering av frekvensbanden 900 MHz och 1 800 MHz i markbundna system med kapacitet för alleuropeiska tjänster för elektronisk kommunikation i gemenskapen (16), ändrat genom genomförandebeslut 2011/251/EU |
| --- | --- |

xiv)

Kommissionens beslut 2010/267/EU av den 6 maj 2010 om harmoniserade tekniska villkor för användning av frekvensbandet 790–862 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i Europeiska unionen (14)

Kommissionens genomförandebeslut 2011/251/EU av den 18 april 2011 om ändring av beslut 2009/766/EG om harmonisering av frekvensbanden 900 MHz och 1 800 MHz i markbundna system med kapacitet för alleuropeiska tjänster för elektronisk kommunikation i gemenskapen (15)

Kommissionens beslut 2009/766/EG av den 16 oktober 2009 om harmonisering av frekvensbanden 900 MHz och 1 800 MHz i markbundna system med kapacitet för alleuropeiska tjänster för elektronisk kommunikation i gemenskapen (16), ändrat genom genomförandebeslut 2011/251/EU

| xv) | Kommissionens genomförandebeslut av den 5 november 2012 om harmonisering av frekvensbanden 1 920–1 980 MHz och 2 110–2 170 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i Europeiska unionen (17) |
| --- | --- |

xv)

Kommissionens genomförandebeslut av den 5 november 2012 om harmonisering av frekvensbanden 1 920–1 980 MHz och 2 110–2 170 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i Europeiska unionen (17)

| xvi) | Kommissionens beslut av den 13 juni 2008 om harmonisering av frekvensbandet 2 500–2 690 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen (18) |
| --- | --- |

xvi)

Kommissionens beslut av den 13 juni 2008 om harmonisering av frekvensbandet 2 500–2 690 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen (18)

| xvii) | Kommissionens beslut av den 21 maj 2008 om harmonisering av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen (19) |
| --- | --- |

xvii)

Kommissionens beslut av den 21 maj 2008 om harmonisering av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen (19)

| xviii) | Kommissionens beslut av den 5 augusti 2008 om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för säkerhetsrelaterade tillämpningar i intelligenta transportsystem (ITS) (20) |
| --- | --- |

xviii)

Kommissionens beslut av den 5 augusti 2008 om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för säkerhetsrelaterade tillämpningar i intelligenta transportsystem (ITS) (20)

| xix) | Kommissionens beslut 2007/344/EG av den 16 maj 2007 om harmoniserad tillgång till information om spektrumanvändningen inom gemenskapen (21) |
| --- | --- |

xix)

Kommissionens beslut 2007/344/EG av den 16 maj 2007 om harmoniserad tillgång till information om spektrumanvändningen inom gemenskapen (21)

| xx) | Kommissionens beslut av den 12 februari 2007 om ändring av beslut 2005/513/EG om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 GHz för införande av Wireless Access Systems med Radio Local Area Networks (WAS/RLANs) (22) |
| --- | --- |

xx)

Kommissionens beslut av den 12 februari 2007 om ändring av beslut 2005/513/EG om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 GHz för införande av Wireless Access Systems med Radio Local Area Networks (WAS/RLANs) (22)

| xxi) | Kommissionens beslut av den 11 juli 2005 om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 GHz för införande av Wireless Access Systems med Radio Local Area Networks (WAS/RLANs) (23) |
| --- | --- |

xxi)

Kommissionens beslut av den 11 juli 2005 om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 GHz för införande av Wireless Access Systems med Radio Local Area Networks (WAS/RLANs) (23)

| xxii) | Kommissionens genomförandebeslut 2011/829/EU av den 8 december 2011 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (24) |
| --- | --- |

xxii)

Kommissionens genomförandebeslut 2011/829/EU av den 8 december 2011 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (24)

| xxiii) | Kommissionens beslut 2010/368/EU av den 30 juni 2010 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (25) |
| --- | --- |

xxiii)

Kommissionens beslut 2010/368/EU av den 30 juni 2010 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (25)

| xxiv) | Kommissionens beslut 2009/381/EG av den 13 maj 2009 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (26) |
| --- | --- |

xxiv)

Kommissionens beslut 2009/381/EG av den 13 maj 2009 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (26)

| xxv) | Kommissionens beslut 2008/432/EG av den 23 maj 2008 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (27) |
| --- | --- |

xxv)

Kommissionens beslut 2008/432/EG av den 23 maj 2008 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (27)

| xxvi) | Kommissionens genomförandebeslut 2006/771/EG av den 9 november 2006 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (28) |
| --- | --- |

xxvi)

Kommissionens genomförandebeslut 2006/771/EG av den 9 november 2006 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning (28)

| xxvii) | Kommissionens beslut 2010/166/EU av den 19 mars 2010 om harmoniserade villkor för radiospektrumanvändning för mobila kommunikationstjänster på fartyg i Europeiska unionen (29) |
| --- | --- |

xxvii)

Kommissionens beslut 2010/166/EU av den 19 mars 2010 om harmoniserade villkor för radiospektrumanvändning för mobila kommunikationstjänster på fartyg i Europeiska unionen (29)

| xxviii) | Kommissionens beslut 2006/804/EG av den 23 november 2006 om harmonisering av radiospektrum för utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) som används i UHF-bandet (30) |
| --- | --- |

xxviii)

Kommissionens beslut 2006/804/EG av den 23 november 2006 om harmonisering av radiospektrum för utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) som används i UHF-bandet (30)

| xxix) | Kommissionens genomförandebeslut 2011/485/EU av den 29 juli 2011 om ändring av beslut 2005/50/EG om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz för den tidsbegränsade användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen (31) |
| --- | --- |

xxix)

Kommissionens genomförandebeslut 2011/485/EU av den 29 juli 2011 om ändring av beslut 2005/50/EG om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz för den tidsbegränsade användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen (31)

| xxx) | Kommissionens beslut 2005/50/EG av den 17 januari 2005 om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz för den tidsbegränsade användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen (32) |
| --- | --- |

xxx)

Kommissionens beslut 2005/50/EG av den 17 januari 2005 om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz för den tidsbegränsade användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen (32)

| xxxi) | Kommissionens beslut 2004/545/EG av den 8 juli 2004 om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 79 GHz för användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen (33) |
| --- | --- |

xxxi)

Kommissionens beslut 2004/545/EG av den 8 juli 2004 om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 79 GHz för användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen (33)

| xxxii) | Kommissionens beslut 2009/343/EU av den 21 april 2009 om ändring av beslut 2007/131/EG om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen (34) |
| --- | --- |

xxxii)

Kommissionens beslut 2009/343/EU av den 21 april 2009 om ändring av beslut 2007/131/EG om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen (34)

| xxxiii) | Kommissionens beslut 2007/131/EG av den 21 februari 2007 om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen (35) |
| --- | --- |

xxxiii)

Kommissionens beslut 2007/131/EG av den 21 februari 2007 om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen (35)

| xxxiv) | Kommissionens beslut 2007/98/EG av den 14 februari 2007 om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 2 GHz för införande av system som tillhandahåller mobila satellittjänster (36) |
| --- | --- |

xxxiv)

Kommissionens beslut 2007/98/EG av den 14 februari 2007 om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 2 GHz för införande av system som tillhandahåller mobila satellittjänster (36)

| xxxv) | Kommissionens genomförandebeslut 2013/654/EU av den 12 november 2013 om ändring av beslut 2008/294/EG i syfte att inbegripa ytterligare åtkomstteknik och frekvensband för mobilkommunikationstjänster i luftfartyg (37) |
| --- | --- |

xxxv)

Kommissionens genomförandebeslut 2013/654/EU av den 12 november 2013 om ändring av beslut 2008/294/EG i syfte att inbegripa ytterligare åtkomstteknik och frekvensband för mobilkommunikationstjänster i luftfartyg (37)

| xxxvi) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (38) |
| --- | --- |

xxxvi)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (38)

| (4) | Republiken Moldavien fortsätter arbetet med att tillnärma sin lagstiftning till unionens regelverk i enlighet med de tidsfrister och de prioriteringar som fastställs i bilaga XXVIII-B. I syfte att säkerställa en riktig tillnärmning av Republiken Moldaviens lagstiftning till unionens regelverk är det nödvändigt att lägga till de akter som anges i skäl 3 i bilaga XXVIII-B, och vissa tidsfrister bör ändras för att ta hänsyn till de framsteg som redan gjorts av Republiken Moldavien i fråga om tillnärmning till unionens regelverk, i enlighet med artikel 449 i avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Republiken Moldavien fortsätter arbetet med att tillnärma sin lagstiftning till unionens regelverk i enlighet med de tidsfrister och de prioriteringar som fastställs i bilaga XXVIII-B. I syfte att säkerställa en riktig tillnärmning av Republiken Moldaviens lagstiftning till unionens regelverk är det nödvändigt att lägga till de akter som anges i skäl 3 i bilaga XXVIII-B, och vissa tidsfrister bör ändras för att ta hänsyn till de framsteg som redan gjorts av Republiken Moldavien i fråga om tillnärmning till unionens regelverk, i enlighet med artikel 449 i avtalet.

| (5) | I artikel 436.3 i avtalet föreskrivs att associeringsrådet EU–Republiken Moldavien (nedan kallat associeringsrådet) ska ha befogenhet att uppdatera eller ändra bilagorna till avtalet. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 436.3 i avtalet föreskrivs att associeringsrådet EU–Republiken Moldavien (nedan kallat associeringsrådet) ska ha befogenhet att uppdatera eller ändra bilagorna till avtalet.

| (6) | Enligt artikel 438.2 i avtalet får associeringsrådet delegera vilken som helst av sina befogenheter till associeringskommittén, inklusive befogenheten att fatta bindande beslut. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 438.2 i avtalet får associeringsrådet delegera vilken som helst av sina befogenheter till associeringskommittén, inklusive befogenheten att fatta bindande beslut.

| (7) | Genom beslut nr 3/2014 (39) delegerade associeringsrådet befogenheten att uppdatera eller ändra bilagorna till avtalet som hänför sig bland annat till kapitel 6 (Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel) i avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor, såtillvida det inte finns några särskilda bestämmelser i kapitel 6 om uppdatering eller ändring av dessa bilagor. Det finns inga särskilda bestämmelser i kapitel 6 om uppdatering eller ändring av bilagorna. |
| --- | --- |

(7)

Genom beslut nr 3/2014 (39) delegerade associeringsrådet befogenheten att uppdatera eller ändra bilagorna till avtalet som hänför sig bland annat till kapitel 6 (Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel) i avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor, såtillvida det inte finns några särskilda bestämmelser i kapitel 6 om uppdatering eller ändring av dessa bilagor. Det finns inga särskilda bestämmelser i kapitel 6 om uppdatering eller ändring av bilagorna.

| (8) | Bilaga XXVIII-B bör därför uppdateras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Bilaga XXVIII-B bör därför uppdateras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XXVIII-B (Tillämpliga regler för teletjänster) till avtalet ska ersättas med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i ...

För associeringskommittén

...

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 310, 26.11.2015, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 139, 14.5.2014, s. 18.

2

(3)  
  EUT L 334, 13.12.2013, s. 17.

3

(4)  
  EUT L 263, 3.9.2014, s. 29.

4

(5)  
  EUT L 293, 9.10.2014, s. 48.

5

(6)  
  EUT L 63, 10.3.2016, s. 5.

6

(7)  
  EUT L 119, 12.5.2015, s. 27.

7

(8)  
  EUT L 153, 22.5.2014, s. 62.

8

(9)  
  EUT L 257, 28.8.2014, s. 73.

9

(10)  
  EUT L 128, 23.5.2015, s. 13.

10

(11)  
  EUT L 235, 9.9.2015, s. 26.

11

(12)  
  EUT L 235, 9.9.2015, s. 37.

12

(13)  
  EUT L 109, 26.4.2016, s. 40.

13

(14)  
  EUT L 117, 11.5.2010, s. 95.

14

(15)  
  EUT L 106, 27.4.2011, s. 9.

15

(16)  
  EUT L 274, 20.10.2009, s. 32.

16

(17)  
  EUT L 307, 7.11.2012, s. 84.

17

(18)  
  EUT L 163, 24.6.2008, s. 37.

18

(19)  
  EUT L 144, 4.6.2008, s. 77.

19

(20)  
  EUT L 220, 15.8.2008, s. 24.

20

(21)  
  EUT L 129, 17.5.2007, s. 67.

21

(22)  
  EUT L 41, 13.2.2007, s. 10.

22

(23)  
  EUT L 187, 19.7.2005, s. 22.

23

(24)  
  EUT L 329, 13.12.2011, s. 10.

24

(25)  
  EUT L 166, 1.7.2010, s. 33.

25

(26)  
  EUT L 119, 14.5.2009, s. 32.

26

(27)  
  EUT L 151, 11.6.2008, s. 49.

27

(28)  
  EUT L 312, 11.11.2006, s. 66.

28

(29)  
  EUT L 72, 20.3.2010, s. 38.

29

(30)  
  EUT L 329, 25.11.2006, s. 64.

30

(31)  
  EUT L 198, 30.7.2011, s. 71.

31

(32)  
  EUT L 21, 25.1.2005, s. 15.

32

(33)  
  EUT L 241, 13.7.2004, s. 66.

33

(34)  
  EUT L 105, 25.4.2009, s. 9.

34

(35)  
  EUT L 55, 23.2.2007, s. 33.

35

(36)  
  EUT L 43, 15.2.2007, s. 32.

36

(37)  
  EUT L 303, 14.11.2013, s. 48.

37

(38)  
  EUT L 175, 27.6.2013, s. 1.

38

(39)  Beslut nr 3/2014 av associeringsrådet EU–Republiken Moldavien av den 16 december 2014 om associeringsrådets delegering av vissa befogenheter till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor (EUT L 110, 29.4.2015, s. 40).

39

BILAGA

BILAGA XXVIII-B

TILLÄMPLIGA REGLER FÖR TELETJÄNSTER

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009

De bestämmelser i direktiv 2002/21/EG som avser följande ska tillämpas:

| — | Stärka oberoendet och förvaltningskapaciteten hos den nationella regleringsmyndigheten för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

—

Stärka oberoendet och förvaltningskapaciteten hos den nationella regleringsmyndigheten för elektronisk kommunikation.

| — | Upprätta förfaranden för offentligt samråd om nya regleringsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Upprätta förfaranden för offentligt samråd om nya regleringsåtgärder.

| — | Upprätta effektiva mekanismer för överklagan av beslut av den nationella tillsynsmyndigheten för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

—

Upprätta effektiva mekanismer för överklagan av beslut av den nationella tillsynsmyndigheten för elektronisk kommunikation.

| — | Fastställa relevanta marknader för varor och tjänster inom sektorn för elektronisk kommunikation som kan komma i fråga för förhandsreglering samt granska dessa marknader i syfte att fastställa om det finns ett betydande marknadsinflytande på dessa marknader. |
| --- | --- |

—

Fastställa relevanta marknader för varor och tjänster inom sektorn för elektronisk kommunikation som kan komma i fråga för förhandsreglering samt granska dessa marknader i syfte att fastställa om det finns ett betydande marknadsinflytande på dessa marknader.

Tidsplan: Dessa bestämmelser i direktiv 2002/21/EG ska genomföras inom ett och ett halvt år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG av den 7 mars 2002 om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (auktorisationsdirektiv), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009

De bestämmelser i direktiv 2002/20/EG som avser följande ska tillämpas:

| — | Införande av föreskrifter om allmän auktorisation samt begränsning av kravet på enskilda licenser till särskilda, vederbörligen motiverade fall. |
| --- | --- |

—

Införande av föreskrifter om allmän auktorisation samt begränsning av kravet på enskilda licenser till särskilda, vederbörligen motiverade fall.

Tidsplan: Dessa bestämmelser i direktiv 2002/21/EG ska genomföras inom två år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG av den 7 mars 2002 om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter (tillträdesdirektiv), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG

På grundval av den marknadsanalys som genomfördes i enlighet med ramdirektivet ska den nationella regleringsmyndigheten för elektronisk kommunikation ålägga de operatörer som konstaterats ha ett betydande marknadsinflytande på de relevanta marknaderna lämpliga regleringsskyldigheter när det gäller

| — | tillträde till och användning av specifika nätfaciliteter, |
| --- | --- |

—

tillträde till och användning av specifika nätfaciliteter,

| — | priskontroll för avgifter för tillträde och samtrafik, inklusive skyldigheter avseende kostnadsorientering, och |
| --- | --- |

—

priskontroll för avgifter för tillträde och samtrafik, inklusive skyldigheter avseende kostnadsorientering, och

| — | insyn, icke-diskriminering och separat bokföring. |
| --- | --- |

—

insyn, icke-diskriminering och separat bokföring.

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2002/19/EG ska genomföras inom ett och ett halvt år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/136/EG av den 25 november 2009 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2120.

De bestämmelser i direktiv 2002/22/EG som avser följande ska tillämpas:

| — | Införa föreskrifter om skyldigheter beträffande samhällsomfattande tjänster, inklusive upprättande av mekanismer för kostnader och finansiering. |
| --- | --- |

—

Införa föreskrifter om skyldigheter beträffande samhällsomfattande tjänster, inklusive upprättande av mekanismer för kostnader och finansiering.

| — | Säkerställa tillvaratagandet av användarnas intressen och rättigheter, särskilt genom att införa nummerportabilitet och det europeiska nödnumret 112. |
| --- | --- |

—

Säkerställa tillvaratagandet av användarnas intressen och rättigheter, särskilt genom att införa nummerportabilitet och det europeiska nödnumret 112.

Tidsplan: Dessa bestämmelser i direktiv 2002/22/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2120 av den 25 november 2015 om åtgärder rörande en öppen internetanslutning och om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och förordning (EU) nr 531/2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EU) 2015/2120 ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2002/77/EG av den 16 september 2002 om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

Tidsplan: De åtgärder som tillämpningen av direktiv 2002/77/EG utmynnar i ska genomföras inom ett och ett halvt år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/136/EG

De bestämmelser i direktiv 2002/58/EG som avser följande ska tillämpas:

| — | Införande av föreskrifter för att säkerställa skyddet av grundläggande rättigheter och friheter, särskilt rätten till personlig integritet vad gäller behandlingen av personuppgifter inom sektorn för elektronisk kommunikation, och garantera fri rörlighet för sådana uppgifter och för utrustning och tjänster avseende elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

—

Införande av föreskrifter för att säkerställa skyddet av grundläggande rättigheter och friheter, särskilt rätten till personlig integritet vad gäller behandlingen av personuppgifter inom sektorn för elektronisk kommunikation, och garantera fri rörlighet för sådana uppgifter och för utrustning och tjänster avseende elektronisk kommunikation.

Tidsplan: Dessa bestämmelser i direktiv 2002/58/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut)

Följande bestämmelser i beslut nr 676/2002/EG ska tillämpas:

| — | Anta en politik och föreskrifter för att säkerställa enhetlig tillgång och effektiv användning av radiospektrum. |
| --- | --- |

—

Anta en politik och föreskrifter för att säkerställa enhetlig tillgång och effektiv användning av radiospektrum.

Tidsplan: De åtgärder som tillämpningen av beslut nr 676/2002/EG utmynnar i ska genomföras inom två år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2010/267/EU av den 6 maj 2010 om harmoniserade tekniska villkor för användning av frekvensbandet 790–862 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i Europeiska unionen

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2010/267/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut 2011/251/EU av den 18 april 2011 om ändring av beslut 2009/766/EG om harmonisering av frekvensbanden 900 MHz och 1 800 MHz i markbundna system med kapacitet för alleuropeiska tjänster för elektronisk kommunikation i gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut 2011/251/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2009/766/EG av den 16 oktober 2009 om harmonisering av frekvensbanden 900 MHz och 1 800 MHz i markbundna system med kapacitet för alleuropeiska tjänster för elektronisk kommunikation i gemenskapen, ändrat genom kommissionens genomförandebeslut 2011/251/EU

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2009/766/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut 2012/688/EU av den 5 november 2012 om harmonisering av frekvensbanden 1 920–1 980 MHz och 2 110–2 170 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i Europeiska unionen

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut 2012/688/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2008/477/EG av den 13 juni 2008 om harmonisering av frekvensbandet 2 500–2 690 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2008/477/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut 2014/276/EU av den 2 maj 2014 om ändring av beslut 2008/411/EG om harmonisering av frekvensbanden 3 400–3 800 MHz i markbundna system med kapacitet för alleuropeiska tjänster för elektronisk kommunikation i gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut 2014/276/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2008/411/EG av den 21 maj 2008 om harmonisering av frekvensbandet 3 400–3 800 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i gemenskapen, ändrat genom kommissionens genomförandebeslut 2014/276/EU

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2008/411/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2008/671/EG av den 5 augusti 2008 om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för säkerhetsrelaterade tillämpningar i intelligenta transportsystem (ITS)

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2008/671/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2007/344/EG av den 16 maj 2007 om harmoniserad tillgång till information om spektrumanvändningen inom gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2007/344/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut av den 12 februari 2007 om ändring av beslut 2005/513/EG om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 GHz för införande av Wireless Access Systems med Radio Local Area Networks (WAS/RLANs)

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2007/90/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2005/513/EG av den 11 juli 2005 om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 GHz för införande av Wireless Access Systems med Radio Local Area Networks (WAS/RLANs), ändrat genom kommissionens beslut 2007/90/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2005/513/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut 2013/752/EU av den 11 december 2013 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning och upphävande av beslut 2005/928/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut 2013/752/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2011/829/EU av den 8 december 2011 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut 2011/829/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2010/368/EU av den 30 juni 2010 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2010/368/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2009/381/EG av den 13 maj 2009 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2009/381/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2008/432/EG av den 23 maj 2008 om ändring av beslut 2006/771/EG om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2008/432/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2006/771/EG av den 9 november 2006 om harmonisering av radiospektrum för användning av kortdistansutrustning, ändrat genom kommissionens genomförandebeslut 2013/752/EU, kommissionens beslut 2011/829/EU, kommissionens beslut 2010/368/EU, kommissionens beslut 2009/381/EG och kommissionens beslut 2008/432/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2006/771/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2010/166/EU av den 19 mars 2010 om harmoniserade villkor för radiospektrumanvändning för mobila kommunikationstjänster på fartyg i Europeiska unionen

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2010/166/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut 2014/641/EU av den 1 september 2014 om harmoniserade tekniska villkor för radiospektrum som används av trådlös PMSE-ljudutrustning i unionen

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut 2014/641/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2006/804/EG av den 23 november 2006 om harmonisering av radiospektrum för utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) som används i UHF-bandet

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2006/804/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut 2011/485/EU av den 29 juli 2011 om ändring av beslut 2005/50/EG om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz för den tidsbegränsade användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut 2011/485/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2005/50/EG av den 17 januari 2005 om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz för den tidsbegränsade användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen, ändrat genom kommissionens genomförandebeslut 2011/485/EU

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2005/50/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2004/545/EG av den 8 juli 2004 om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 79 GHz för användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2004/545/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut 2014/702/EU av den 7 oktober 2014 om ändring av beslut 2007/131/EG om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut 2014/702/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2009/343/EG av den 21 april 2009 om ändring av beslut 2007/131/EG om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2009/343/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2007/131/EG av den 21 februari 2007 om harmoniserad användning av radiospektrumet för utrustning som använder ultrabredbandsteknik i gemenskapen, ändrat genom kommissionens genomförandebeslut 2014/702/EU och kommissionens beslut 2009/343/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2007/131/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2007/98/EG av den 14 februari 2007 om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 2 GHz för införande av system som tillhandahåller mobila satellittjänster

Tidsplan: Bestämmelserna i beslut 2007/98/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/339 av den 8 mars 2016 om harmonisering av frekvensbandet 2 010–2 025 MHz för bärbara eller mobila trådlösa videolänkar och trådlösa kameror som används för programproduktion och särskilda evenemang

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut (EU) 2016/339 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/750 av den 8 maj 2015 om harmonisering av frekvensbandet 1 452–1 492 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i unionen

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut (EU) 2015/750 ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut 2013/654/EU av den 12 november 2013 om ändring av beslut 2008/294/EG i syfte att inbegripa ytterligare åtkomstteknik och frekvensband för mobilkommunikationstjänster i luftfartyg

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut 2013/654/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens beslut 2008/294/EG av den 7 april 2008 om harmoniserade villkor för radiospektrumanvändning för mobilkommunikationstjänster i luftfartyg i gemenskapen, ändrat genom kommissionens genomförandebeslut 2013/654/EU

Tidsplan: De åtgärder som tillämpningen av beslut 2008/294/EG utmynnar i ska genomföras inom två år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/53/EU av den 16 april 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning och om upphävande av direktiv 1999/5/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2014/53/EU ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”)

De bestämmelser i direktiv 2000/31/EG som avser följande ska tillämpas:

| — | Främja utvecklingen av e-handel. |
| --- | --- |

—

Främja utvecklingen av e-handel.

| — | Undanröja hinder för utvecklingen av gränsöverskridande tjänster i informationssamhället. |
| --- | --- |

—

Undanröja hinder för utvecklingen av gränsöverskridande tjänster i informationssamhället.

| — | Ge rättssäkerhet till leverantörer av informationssamhällets tjänster. |
| --- | --- |

—

Ge rättssäkerhet till leverantörer av informationssamhällets tjänster.

| — | Harmonisera begränsningar av ansvar för tjänsteleverantörer som agerar mellanhänder när de enbart vidarebefordrar, cachelagrar och erbjuder värdtjänster, utan allmän skyldighet att övervaka. |
| --- | --- |

—

Harmonisera begränsningar av ansvar för tjänsteleverantörer som agerar mellanhänder när de enbart vidarebefordrar, cachelagrar och erbjuder värdtjänster, utan allmän skyldighet att övervaka.

Tidsplan: Dessa bestämmelser i direktiv 2000/31/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2003/98/EG ska genomföras inom två år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2013/37/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EU) nr 910/2014 ska genomföras inom sex år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/806 av den 22 maj 2015 om fastställande av specifikationer för utformningen av EU-förtroendemärket för kvalificerade betrodda tjänster

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandeförordning (EU) 2015/806 ska genomföras inom sex år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1505 av den 8 september 2015 om fastställande av tekniska minimispecifikationer och format rörande förteckningar över betrodda tjänsteleverantörer i enlighet med artikel 22.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut (EU) 2015/1505 ska genomföras inom sex år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1506 av den 8 september 2015 om fastställande av specifikationer rörande format för avancerade elektroniska underskrifter och avancerade elektroniska stämplar i enlighet med artiklarna 27.5 och 37.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut (EU) 2015/1506 ska genomföras inom sex år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/650 av den 25 april 2016 om fastställande av standarder för säkerhetsbedömning av kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar enligt artiklarna 30.3 och 39.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandebeslut (EU) 2016/650 ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

---

UTKAST TILL

BESLUT nr .../... AV ASSOCIERINGSKOMMITTEN EU–REPUBLIKEN MOLDAVIEN I DESS KONSTELLATION FÖR HANDELSFRÅGOR

av den ... 2018

om uppdateringen av bilaga XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan

ASSOCIERINGSKOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, undertecknat i Bryssel den 27 juni 2014, särskilt artiklarna 85, 253, 436, 438 och 449, och

av följande skäl:

| (1) | Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet) trädde ikraft den 1 juli 2016. |
| --- | --- |

(1)

Associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (nedan kallat avtalet) trädde ikraft den 1 juli 2016.

| (2) | I artiklarna 85 och 253 i avtalet föreskrivs att Republiken Moldavien ska närma sin lagstiftning till de EU-rättsakter och internationella instrument (nedan kallat unionens regelverk) som avses i bilaga XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till avtalet (nedan kallad bilaga XXVIII-D). |
| --- | --- |

(2)

I artiklarna 85 och 253 i avtalet föreskrivs att Republiken Moldavien ska närma sin lagstiftning till de EU-rättsakter och internationella instrument (nedan kallat unionens regelverk) som avses i bilaga XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till avtalet (nedan kallad bilaga XXVIII-D).

| (3) | De bestämmelser i unionens regelverk som avses i bilaga XXVIII-D har utvecklats sedan avtalsförhandlingarna avslutades i juni 2013. Unionen har i synnerhet antagit följande rättsakter genom vilka de åtgärder som avses i bilaga XXVIII-D genomförs, ändras, kompletteras eller ersätts:






  i) | Kommissionens genomförandedirektiv 2014/111/EU av den 17 december 2014 om ändring av direktiv 2009/15/EG vad gäller Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) antagande av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll (1) |
| --- | --- | --- |

(3)

De bestämmelser i unionens regelverk som avses i bilaga XXVIII-D har utvecklats sedan avtalsförhandlingarna avslutades i juni 2013. Unionen har i synnerhet antagit följande rättsakter genom vilka de åtgärder som avses i bilaga XXVIII-D genomförs, ändras, kompletteras eller ersätts:

i)

Kommissionens genomförandedirektiv 2014/111/EU av den 17 december 2014 om ändring av direktiv 2009/15/EG vad gäller Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) antagande av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll (1)

| ii) | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1355/2014 av den 17 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 391/2009 vad gäller Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) antagande av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll (2) |
| --- | --- |

ii)

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1355/2014 av den 17 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 391/2009 vad gäller Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) antagande av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll (2)

| iii) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU av den 23 juli 2014 om marin utrustning och om upphävande av rådets direktiv 96/98/EG (3) |
| --- | --- |

iii)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU av den 23 juli 2014 om marin utrustning och om upphävande av rådets direktiv 96/98/EG (3)

| iv) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757 av den 29 april 2015 om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG (4) |
| --- | --- |

iv)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757 av den 29 april 2015 om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG (4)

| v) | Kommissionens direktiv 2014/100/EU av den 28 oktober 2014 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (5) |
| --- | --- |

v)

Kommissionens direktiv 2014/100/EU av den 28 oktober 2014 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (5)

| vi) | Kommissionens direktiv (EU) 2016/844 av den 27 maj 2016 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (6) och rättelse till kommissionens direktiv (EU) 2016/844 av den 27 maj 2016 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (7) |
| --- | --- |

vi)

Kommissionens direktiv (EU) 2016/844 av den 27 maj 2016 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (6) och rättelse till kommissionens direktiv (EU) 2016/844 av den 27 maj 2016 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (7)

| vii) | Kommissionens direktiv (EU) 2015/2087 av den 18 november 2015 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (8) |
| --- | --- |

vii)

Kommissionens direktiv (EU) 2015/2087 av den 18 november 2015 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (8)

| viii) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/38/EU av den 12 augusti 2013 om ändring av direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll (9) |
| --- | --- |

viii)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/38/EU av den 12 augusti 2013 om ändring av direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll (9)

| ix) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG (10) |
| --- | --- |

ix)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG (10)

| x) | Kommissionens förordning (EU) nr 428/2010 av den 20 maj 2010 om genomförande av artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG vad gäller utökade fartygsinspektioner (11) |
| --- | --- |

x)

Kommissionens förordning (EU) nr 428/2010 av den 20 maj 2010 om genomförande av artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG vad gäller utökade fartygsinspektioner (11)

| xi) | Kommissionens förordning (EU) nr 801/2010 av den 13 september 2010 om genomförande av artikel 10.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG i fråga om flaggstatskriterierna (12) |
| --- | --- |

xi)

Kommissionens förordning (EU) nr 801/2010 av den 13 september 2010 om genomförande av artikel 10.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG i fråga om flaggstatskriterierna (12)

| xii) | Kommissionens förordning (EU) nr 802/2010 av den 13 september 2010 om genomförande av artikel 10.3 och artikel 27 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG i fråga om företagets prestationsnivå, ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1205/2012 (13) |
| --- | --- |

xii)

Kommissionens förordning (EU) nr 802/2010 av den 13 september 2010 om genomförande av artikel 10.3 och artikel 27 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG i fråga om företagets prestationsnivå, ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1205/2012 (13)

| xiii) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/17/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (14) |
| --- | --- |

xiii)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/17/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (14)

| xiv) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG av den 23 april 2009 om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av rådets direktiv 1999/35/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG (15) |
| --- | --- |

xiv)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG av den 23 april 2009 om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av rådets direktiv 1999/35/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG (15)

| xv) | Kommissionens direktiv 2011/15/EU av den 23 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (16) |
| --- | --- |

xv)

Kommissionens direktiv 2011/15/EU av den 23 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen (16)

| xvi) | Kommissionens förordning (EU) nr 1286/2011 av den 9 december 2011 om antagande av en gemensam metod för utredning av sjöolyckor och tillbud till sjöss enligt artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG (17) |
| --- | --- |

xvi)

Kommissionens förordning (EU) nr 1286/2011 av den 9 december 2011 om antagande av en gemensam metod för utredning av sjöolyckor och tillbud till sjöss enligt artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG (17)

| xvii) | Kommissionens förordning (EG) nr 540/2008 av den 16 juni 2008 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 336/2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen, när det gäller formulärens utformning (18) |
| --- | --- |

xvii)

Kommissionens förordning (EG) nr 540/2008 av den 16 juni 2008 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 336/2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen, när det gäller formulärens utformning (18)

| xviii) | Kommissionens direktiv 2010/36/EU av den 1 juni 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (19) |
| --- | --- |

xviii)

Kommissionens direktiv 2010/36/EU av den 1 juni 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (19)

| xix) | Kommissionens direktiv 2005/12/EG av den 18 februari 2005 om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/25/EG om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg (20) |
| --- | --- |

xix)

Kommissionens direktiv 2005/12/EG av den 18 februari 2005 om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/25/EG om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg (20)

| xx) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 530/2012 av den 13 juni 2012 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (21) |
| --- | --- |

xx)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 530/2012 av den 13 juni 2012 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (21)

| xxi) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/35/EU av den 21 november 2012 om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (22) |
| --- | --- |

xxi)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/35/EU av den 21 november 2012 om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk (22)

| xxii) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/84/EG av den 5 november 2002 om ändring av direktiven om sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (23) |
| --- | --- |

xxii)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/84/EG av den 5 november 2002 om ändring av direktiven om sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (23)

| xxiii) | Kommissionens direktiv 2007/71/EG av den 13 december 2007 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (24) |
| --- | --- |

xxiii)

Kommissionens direktiv 2007/71/EG av den 13 december 2007 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester (24)

| xxiv) | Kommissionens förordning (EG) nr 536/2008 av den 13 juni 2008 om genomförande av artikel 6.3 och artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 782/2003 om förbud mot tennorganiska föreningar på fartyg och om ändring av den förordningen (25) |
| --- | --- |

xxiv)

Kommissionens förordning (EG) nr 536/2008 av den 13 juni 2008 om genomförande av artikel 6.3 och artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 782/2003 om förbud mot tennorganiska föreningar på fartyg och om ändring av den förordningen (25)

| xxv) | Rådets direktiv 2009/13/EG av den 16 februari 2009 om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG (26) |
| --- | --- |

xxv)

Rådets direktiv 2009/13/EG av den 16 februari 2009 om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG (26)

| (4) | Republiken Moldavien fortsätter arbetet med att tillnärma sin lagstiftning till unionens regelverk i enlighet med de tidsfrister och de prioriteringar som fastställs i bilaga XXVIII-D. I syfte att säkerställa en riktig tillnärmning av Republiken Moldaviens lagstiftning till unionens regelverk är det nödvändigt att lägga till de akter som anges i skäl 3 i bilaga XXVIII-D, samt att vissa tidsfrister bör ändras för att ta hänsyn till de framsteg som redan gjorts av Republiken Moldavien i fråga om tillnärmning till unionens regelverk, i enlighet med artikel 449 i avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Republiken Moldavien fortsätter arbetet med att tillnärma sin lagstiftning till unionens regelverk i enlighet med de tidsfrister och de prioriteringar som fastställs i bilaga XXVIII-D. I syfte att säkerställa en riktig tillnärmning av Republiken Moldaviens lagstiftning till unionens regelverk är det nödvändigt att lägga till de akter som anges i skäl 3 i bilaga XXVIII-D, samt att vissa tidsfrister bör ändras för att ta hänsyn till de framsteg som redan gjorts av Republiken Moldavien i fråga om tillnärmning till unionens regelverk, i enlighet med artikel 449 i avtalet.

| (5) | I artikel 436.3 i avtalet föreskrivs att associeringsrådet EU–Republiken Moldavien (nedan kallat associeringsrådet)ska ha befogenhet att uppdatera eller ändra bilagorna till avtalet. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 436.3 i avtalet föreskrivs att associeringsrådet EU–Republiken Moldavien (nedan kallat associeringsrådet)ska ha befogenhet att uppdatera eller ändra bilagorna till avtalet.

| (6) | Enligt artikel 438.2 i avtalet får associeringsrådet delegera vilken som helst av sina befogenheter till associeringskommittén, inklusive befogenheten att fatta bindande beslut. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 438.2 i avtalet får associeringsrådet delegera vilken som helst av sina befogenheter till associeringskommittén, inklusive befogenheten att fatta bindande beslut.

| (7) | Genom associeringsrådets beslut nr 3/2014 (27) av den 16 december 2014 delegerades befogenheten att uppdatera eller ändra bilagorna till avtalet som hänför sig bland annat till kapitel 6 (Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel) i avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor, i den mån det inte finns några särskilda bestämmelser i kapitel 6 som rör uppdatering eller ändring av dessa bilagor. Det finns inga särskilda bestämmelser i kapitel 6 om uppdatering eller ändring av bilagorna. |
| --- | --- |

(7)

Genom associeringsrådets beslut nr 3/2014 (27) av den 16 december 2014 delegerades befogenheten att uppdatera eller ändra bilagorna till avtalet som hänför sig bland annat till kapitel 6 (Etablering, handel med tjänster och elektronisk handel) i avdelning V (Handel och handelsrelaterade frågor) i avtalet till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor, i den mån det inte finns några särskilda bestämmelser i kapitel 6 som rör uppdatering eller ändring av dessa bilagor. Det finns inga särskilda bestämmelser i kapitel 6 om uppdatering eller ändring av bilagorna.

| (8) | Bilaga XXVIII-D bör därför uppdateras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Bilaga XXVIII-D bör därför uppdateras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XXVIII-D (Tillämpliga regler för internationella sjötransporter) till avtalet ska ersättas med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i ...

För associeringskommittén

...

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 366, 20.12.2014, s. 83.

1

(2)  
  EUT L 365, 19.12.2014, s. 82.

2

(3)  
  EUT L 257, 28.8.2014, s. 146.

3

(4)  
  EUT L 123, 19.5.2015, s. 55.

4

(5)  
  EUT L 308, 29.10.2014, s. 82.

5

(6)  
  EUT L 141, 28.5.2016, s. 51.

6

(7)  
  EUT L 193, 19.7.2016, s. 117.

7

(8)  
  EUT L 302, 19.11.2015, s. 99.

8

(9)  
  EUT L 218, 14.8.2013, s. 1.

9

(10)  
  EUT L 330, 10.12.2013, s. 1.

10

(11)  
  EUT L 125, 21.5.2010, s. 2.

11

(12)  
  EUT L 241, 14.9.2010, s. 1.

12

(13)  
  EUT L 241, 14.9.2010, s. 4.

13

(14)  
  EUT L 131, 28.5.2009, s. 101.

14

(15)  
  EUT L 131, 28.5.2009, s. 114.

15

(16)  
  EUT L 49, 24.2.2011, s. 33.

16

(17)  
  EUT L 328, 10.12.2011, s. 36.

17

(18)  
  EUT L 157, 17.6.2008, s. 15.

18

(19)  
  EUT L 162, 29.6.2010, s. 1.

19

(20)  
  EUT L 48, 19.2.2005, s. 19.

20

(21)  
  EUT L 172, 30.6.2012, s. 3.

21

(22)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 78.

22

(23)  
  EGT L 324, 29.11.2002, s. 53.

23

(24)  
  EUT L 329, 14.12.2007, s. 33.

24

(25)  
  EUT L 156, 14.6.2008, s. 10.

25

(26)  
  EUT L 124, 20.5.2009, s. 30.

26

(27)  Beslut nr 3/2014 av associeringsrådet EU–Republiken Moldavien av den 16 december 2014 om associeringsrådets delegering av vissa befogenheter till associeringskommittén i dess konstellation för handelsfrågor (EUT L 110, 29.4.2015, s. 40)

27

BILAGA

BILAGA XXVIII-D

TILLÄMPLIGA REGLER FÖR INTERNATIONELLA SJÖTRANSPORTER

Sjösäkerhet – flaggstat/klassificeringssällskap

Kommissionens genomförandedirektiv 2014/111/EU av den 17 december 2014 om ändring av direktiv 2009/15/EG vad gäller Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) antagande av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens genomförandedirektiv 2014/111/EU ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/15/EG av den 23 april 2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed, ändrat genom kommissionens genomförandedirektiv 2014/111/EU

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/15/EG ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1355/2014 av den 17 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 391/2009 vad gäller Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) antagande av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll

Tidsplan: Bestämmelserna i genomförandeförordning (EU) nr 1355/2014 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av den 23 april 2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg, ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1355/2014

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning(EG) nr 391/2009 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Flaggstat

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/21/EG av den 23 april 2009 om fullgörande av flaggstatsförpliktelser

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/21/EG ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Hamnstatskontroll

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/38/EU av den 12 augusti 2013 om ändring av direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2013/38/EU ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757 av den 29 april 2015 om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EU) 2015/757 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013 av den 20 november 2013 om återvinning av fartyg och om ändring av förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2009/16/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EU) 1257/2013 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens förordning (EU) nr 428/2010 av den 20 maj 2010 om genomförande av artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG vad gäller utökade fartygsinspektioner

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 428/2010 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens förordning (EU) nr 801/2010 av den 13 september 2010 om genomförande av artikel 10.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG i fråga om flaggstatskriterierna

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 801/2010 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens förordning (EU) nr 802/2010 av den 13 september 2010 om genomförande av artikel 10.3 och artikel 27 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG i fråga om företagets prestationsnivå, ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1205/2012

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 802/2010 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG av den 23 april 2009 om hamnstatskontroll, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/38/EU, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1257/2013, och genomförd genom kommissionens förordning (EU) nr 428/2010, kommissionens förordning (EU) nr 801/2010 och kommissionens förordning (EU) nr 802/2010

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/16/EG ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Fartygstrafikövervakning

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/17/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/17/EG ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2011/15/EU av den 23 februari 2011 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens direktiv 2011/15/EU ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2014/100/EU av den 28 oktober 2014 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens direktiv 2014/100/EU ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG av den 27 juni 2002 om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/17/EG, kommissionens direktiv 2011/15/EU och kommissionens direktiv 2014/100/EU

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2002/59/EG ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Utredning av olyckor

Rådets direktiv 1999/35/EG av den 29 april 1999 om ett system med obligatoriska besiktningar för en säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/18/EG ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens förordning (EU) nr 1286/2011 av den 9 december 2011 om antagande av en gemensam metod för utredning av sjöolyckor och tillbud till sjöss enligt artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 1286/2011 ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/18/EG av den 23 april 2009 om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av rådets direktiv 1999/35/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/18/EG ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Transportörens skadeståndsansvar

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 392/2009 av den 23 april 2009 om transportörens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning nr 392/2009 ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens förordning (EG) nr 540/2008 av den 16 juni 2008 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 336/2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen, när det gäller formulärens utformning

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EG) 540/2008 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 336/2006 av den 15 februari 2006 om genomförande av Internationella säkerhetsorganisationskoden i gemenskapen, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 540/2008

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning nr 336/2006 ska genomföras inom två år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Tekniska och operativa bestämmelser

Marin utrustning

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/90/EU av den 23 juli 2014 om marin utrustning och om upphävande av rådets direktiv 96/98/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2014/90/EU ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Passagerarfartyg

Kommissionens direktiv 2010/36/EU av den 1 juni 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens direktiv 2010/36/EU ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG av den 6 maj 2009 om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg, ändrat genom kommissionens direktiv 2010/36/EU och kommissionens direktiv (EU) 2016/844

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2009/45/EG ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv (EU) 2016/844 av den 27 maj 2016 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens direktiv (EU) 2016/844 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Rådets direktiv 1999/35/EG av den 29 april 1999 om ett system med obligatoriska besiktningar för en säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 1999/35/EG ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv 2005/12/EG av den 18 februari 2005 om ändring av bilagorna I och II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/25/EG om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens direktiv 2005/12/EU ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/25/EG av den 14 april 2003 om särskilda stabilitetskrav för ro-ro-passagerarfartyg, ändrat genom kommissionens direktiv 2005/12/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2003/25/EG ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Oljetankfartyg

Spara sökresultat Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 530/2012 av den 13 juni 2012 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EU) nr 530/2012 ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Bulkfartyg

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/96/EG av den 4 december 2001 om fastställande av harmoniserade krav och förfaranden för säker lastning och lossning av bulkfartyg

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2001/96/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Besättning

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/35/EU av den 21 november 2012 om ändring av direktiv 2008/106/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2012/35/EU ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/106/EG av den 19 november 2008 om minimikrav på utbildning för sjöfolk, ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/35/EU.

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2008/106/EG ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Miljö

Kommissionens direktiv 2007/71/EG av den 13 december 2007 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens direktiv 2007/71/EU ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens direktiv (EU) 2015/2087 av den 18 november 2015 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester

Tidsplan: Bestämmelserna i kommissionens direktiv (EU) 2015/2087 ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG av den 27 november 2000 om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester, ändrat genom kommissionens direktiv 2007/71/EG och kommissionens direktiv (EU) 2015/2087

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2000/59/EG ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/84/EG av den 5 november 2002 om ändring av direktiven om sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2002/84/EU ska genomföras inom fem år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Kommissionens förordning (EG) nr 536/2008 av den 13 juni 2008 om genomförande av artikel 6.3 och artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 782/2003 om förbud mot tennorganiska föreningar på fartyg och om ändring av den förordningen

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EU) 536/2008 ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 782/2003 av den 14 april 2003 om förbud mot tennorganiska föreningar på fartyg, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 536/2008

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EG) nr 782/2003 ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Tekniska villkor

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU av den 20 oktober 2010 om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna och om upphävande av direktiv 2002/6/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2010/65/EU ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Sociala villkor

Rådets direktiv 92/29/EEG av den 31 mars 1992 om minimikrav avseende säkerhet och hälsa för förbättrad medicinsk behandling ombord på fartyg

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 92/29/EEG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Rådets direktiv 1999/63/EG av den 21 juni 1999 om det avtal om arbetstidens organisation för sjömän som ingåtts av European Community Shipowners' Association (ESCA) och Federation of Transport Workers' Unions in the European Union (FST) - Bilaga: Europeiskt avtal om arbetstidens organisation för sjömän, ändrat genom rådets direktiv 2009/13/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 1999/63/EG ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Rådets direktiv 2009/13/EG av den 16 februari 2009 om genomförande av det avtal som ingåtts av European Community Shipowners' Associations (ECSA) och European Transport Workers' Federation (ETF) om 2006 års konvention om arbete till sjöss och om ändring av direktiv 1999/63/EG

Tidsplan: Bestämmelserna i rådets direktiv 2009/13/EG ska genomföras inom fyra år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/95/EG av den 13 december 1999 om tillsyn av efterlevnaden av bestämmelser om arbetstidens längd för sjömän ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 1999/95/EG ska genomföras inom tre år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Sjöfartsskydd

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/65/EG av den 26 oktober 2005 om ökat hamnskydd

Tidsplan: Bestämmelserna i direktiv 2005/65/EG (förutom de som rör kommissionens inspektioner) ska genomföras inom två år efter ikraftträdandet av detta avtal.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 725/2004 av den 31 mars 2004 om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar

Tidsplan: Bestämmelserna i förordning (EG) nr 725/2004 (förutom de som rör kommissionens inspektioner) ska genomföras inom två år efter ikraftträdandet av detta avtal.

---

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/103

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2019/434

av den 27 februari 2019

om det föreslagna medborgarinitiativet ”Europe CARES – inkluderande utbildning av hög kvalitet för barn med funktionsnedsättning”

[delgivet med nr C(2019) 1545]

(Endast den engelska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Det föreslagna medborgarinitiativet ”Europe CARES – inkluderande utbildning av hög kvalitet för barn med funktionsnedsättning” handlar om följande ämne: ”Rätten till inkluderande utbildning för barn och vuxna med funktionsnedsättning i Europeiska unionen”. |
| --- | --- |

(1)

Det föreslagna medborgarinitiativet ”Europe CARES – inkluderande utbildning av hög kvalitet för barn med funktionsnedsättning” handlar om följande ämne: ”Rätten till inkluderande utbildning för barn och vuxna med funktionsnedsättning i Europeiska unionen”.

| (2) | Det föreslagna medborgarinitiativet har följande mål: ”Mer än 70 miljoner EU-medborgare har en funktionsnedsättning och 15 miljoner barn har särskilda utbildningsbehov. Barn och vuxna med funktionsnedsättning möter stora hinder när de ska utöva sin rätt till inkluderande utbildning av hög kvalitet. Många placeras i segregerade institutioner, och de som går i den ordinarie skolan får ofta inte tillräckligt stöd. Vi uppmanar Europeiska kommissionen att utarbeta ett lagförslag om en gemensam EU-ram för inkluderande utbildning som främjar tidiga insatser, utbildning och övergång till arbetsmarknaden, så att inget barn hamnar på efterkälken.” |
| --- | --- |

(2)

Det föreslagna medborgarinitiativet har följande mål: ”Mer än 70 miljoner EU-medborgare har en funktionsnedsättning och 15 miljoner barn har särskilda utbildningsbehov. Barn och vuxna med funktionsnedsättning möter stora hinder när de ska utöva sin rätt till inkluderande utbildning av hög kvalitet. Många placeras i segregerade institutioner, och de som går i den ordinarie skolan får ofta inte tillräckligt stöd. Vi uppmanar Europeiska kommissionen att utarbeta ett lagförslag om en gemensam EU-ram för inkluderande utbildning som främjar tidiga insatser, utbildning och övergång till arbetsmarknaden, så att inget barn hamnar på efterkälken.”

| (3) | I bilagan till det föreslagna medborgarinitiativet nämns särskilda områden som ska ingå i en gemensam EU-ram för inkluderande utbildning. Dessa kan delas in under följande rubriker: ”Tidiga insatser, habilitering och rehabilitering”, ”Identifiering – upptäcka barn med särskilda behov – remiss – på begäran”, ”Lämplig kostnadsfri offentlig utbildning”, ”Bestämmelse om icke-avvisning”, ”Föräldramedverkan”, ”Mindre restriktiva miljöer”, ”Personliga utbildningsplaner”, ”Alternativa utvärderingssystem och funktionsbaserad certifiering”, ”Övergång till arbetsmarknaden”, ”Icke-diskriminering”, ”Personlig utveckling och fortbildning av lärarna”. |
| --- | --- |

(3)

I bilagan till det föreslagna medborgarinitiativet nämns särskilda områden som ska ingå i en gemensam EU-ram för inkluderande utbildning. Dessa kan delas in under följande rubriker: ”Tidiga insatser, habilitering och rehabilitering”, ”Identifiering – upptäcka barn med särskilda behov – remiss – på begäran”, ”Lämplig kostnadsfri offentlig utbildning”, ”Bestämmelse om icke-avvisning”, ”Föräldramedverkan”, ”Mindre restriktiva miljöer”, ”Personliga utbildningsplaner”, ”Alternativa utvärderingssystem och funktionsbaserad certifiering”, ”Övergång till arbetsmarknaden”, ”Icke-diskriminering”, ”Personlig utveckling och fortbildning av lärarna”.

| (4) | Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stärker unionsmedborgarskapet och förstärker unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

(4)

Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stärker unionsmedborgarskapet och förstärker unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ.

| (5) | De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att unionen blir mer lättillgänglig. |
| --- | --- |

(5)

De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att unionen blir mer lättillgänglig.

| (6) | I fördragen föreskrivs att följande antas, med avsikt att genomföras:






  — | Rättsakter som syftar till att bekämpa diskriminering på grund av funktionsnedsättning, på grundval av artikel 19.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- | --- |

(6)

I fördragen föreskrivs att följande antas, med avsikt att genomföras:

—

Rättsakter som syftar till att bekämpa diskriminering på grund av funktionsnedsättning, på grundval av artikel 19.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| — | När det gäller målet att utveckla informations- och erfarenhetsutbyte i frågor som är gemensamma för medlemsstaternas utbildningssystem: rådets rekommendationer eller andra rättsakter som föreskriver stimulansåtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder, men som inte får omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar, på grundval av artikel 165.2 fjärde strecksatsen och artikel 165.4 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

När det gäller målet att utveckla informations- och erfarenhetsutbyte i frågor som är gemensamma för medlemsstaternas utbildningssystem: rådets rekommendationer eller andra rättsakter som föreskriver stimulansåtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder, men som inte får omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar, på grundval av artikel 165.2 fjärde strecksatsen och artikel 165.4 i EUF-fördraget.

| — | När det gäller målet att förbättra den grundläggande och fortsatta yrkesutbildningen för att underlätta inträde och återinträde på arbetsmarknaden: rådets rekommendationer eller andra rättsakter, som dock inte får omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar, på grundval av artikel 166.2 andra strecksatsen och artikel 166.4 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

När det gäller målet att förbättra den grundläggande och fortsatta yrkesutbildningen för att underlätta inträde och återinträde på arbetsmarknaden: rådets rekommendationer eller andra rättsakter, som dock inte får omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar, på grundval av artikel 166.2 andra strecksatsen och artikel 166.4 i EUF-fördraget.

| (7) | Av dessa skäl faller det föreslagna medborgarinitiativet inte uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till en unionsrättsakt för att genomföra fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Av dessa skäl faller det föreslagna medborgarinitiativet inte uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till en unionsrättsakt för att genomföra fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen.

| (8) | Vidare har en medborgarkommitté bildats och kontaktpersoner har utsetts i enlighet med artikel 3.2 i förordningen, och det föreslagna medborgarinitiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(8)

Vidare har en medborgarkommitté bildats och kontaktpersoner har utsetts i enlighet med artikel 3.2 i förordningen, och det föreslagna medborgarinitiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget.

| (9) | Det föreslagna medborgarinitiativet ”Europe CARES – inkluderande utbildning av hög kvalitet för barn med funktionsnedsättning” bör därför registreras. |
| --- | --- |

(9)

Det föreslagna medborgarinitiativet ”Europe CARES – inkluderande utbildning av hög kvalitet för barn med funktionsnedsättning” bör därför registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det föreslagna medborgarinitiativet ”Europe CARES – inkluderande utbildning av hög kvalitet för barn med funktionsnedsättning” registreras härmed.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 4 mars 2019.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till organisatörerna (ledamöter av medborgarkommittén) av det föreslagna medborgarinitiativet ”Europe CARES – inkluderande utbildning av hög kvalitet för barn med funktionsnedsättning”, företrädda av Maria Madalina Turza och Violeta Giurgi i egenskap av kontaktpersoner.

Utfärdat i Bryssel den 27 februari 2019.

På kommissionens vägnar

Frans TIMMERMANS

Vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

---

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/105

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2019/435

av den 12 mars 2019

om det föreslagna medborgarinitiativet ”Housing for All”

[delgivet med nr C(2019) 2004]

(Endast den tyska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Ämnet för det föreslagna medborgarinitiativet ”Housing for All” är följande: ”Syftet med detta europeiska medborgarinitiativ är att skapa bättre rättsliga och finansiella ramvillkor för att underlätta tillgången till bostäder för alla i EU.” |
| --- | --- |

(1)

Ämnet för det föreslagna medborgarinitiativet ”Housing for All” är följande: ”Syftet med detta europeiska medborgarinitiativ är att skapa bättre rättsliga och finansiella ramvillkor för att underlätta tillgången till bostäder för alla i EU.”

| (2) | Det föreslagna medborgarinitiativet har följande mål: ”Vi uppmanar EU att vidta åtgärder för att underlätta tillgången till bostäder för alla i EU. Detta inbegriper enklare tillgång för alla till subventionerade och rimligt prissatta bostäder, ingen tillämpning av Maastrichtkriterierna i samband med offentliga investeringar i subventionerade och rimligt prissatta bostäder, bättre tillgång till EU-finansiering för byggherrar som bygger allmännyttiga och hållbara bostäder, sociala, konkurrensbaserade regler för korttidsuthyrning samt sammanställning av statistik om bostadsbehovet i EU.” |
| --- | --- |

(2)

Det föreslagna medborgarinitiativet har följande mål: ”Vi uppmanar EU att vidta åtgärder för att underlätta tillgången till bostäder för alla i EU. Detta inbegriper enklare tillgång för alla till subventionerade och rimligt prissatta bostäder, ingen tillämpning av Maastrichtkriterierna i samband med offentliga investeringar i subventionerade och rimligt prissatta bostäder, bättre tillgång till EU-finansiering för byggherrar som bygger allmännyttiga och hållbara bostäder, sociala, konkurrensbaserade regler för korttidsuthyrning samt sammanställning av statistik om bostadsbehovet i EU.”

| (3) | I bilagan till det föreslagna medborgarinitiativet anges särskilt ett antal mål som ska eftersträvas genom unionsrättsakter i syfte att genomföra fördragen, nämligen följande:






  — | Bättre tillgång till subventionerade bostäder i Europeiska unionen. |
| --- | --- | --- |

(3)

I bilagan till det föreslagna medborgarinitiativet anges särskilt ett antal mål som ska eftersträvas genom unionsrättsakter i syfte att genomföra fördragen, nämligen följande:

—

Bättre tillgång till subventionerade bostäder i Europeiska unionen.

| — | Ingen tillämpning av Maastrichtkriterierna för underskott vid offentliga investeringar i rimligt prissatta bostäder. |
| --- | --- |

—

Ingen tillämpning av Maastrichtkriterierna för underskott vid offentliga investeringar i rimligt prissatta bostäder.

| — | Enklare tillgång till finansiella medel från EU-fonder för allmännyttiga och kommunala bostadsföretag. |
| --- | --- |

—

Enklare tillgång till finansiella medel från EU-fonder för allmännyttiga och kommunala bostadsföretag.

| — | Antagande av ett harmoniserat regelverk på EU-nivå för korttidsuthyrning av privata bostäder och ett tillräckligt utbud av rimligt prissatta bostäder. |
| --- | --- |

—

Antagande av ett harmoniserat regelverk på EU-nivå för korttidsuthyrning av privata bostäder och ett tillräckligt utbud av rimligt prissatta bostäder.

| — | Inkludering av standardiserade data om bostadssituationen i Europa i programmet för europeisk statistik. |
| --- | --- |

—

Inkludering av standardiserade data om bostadssituationen i Europa i programmet för europeisk statistik.

| (4) | Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stärker unionsmedborgarskapet och förstärker unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

(4)

Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stärker unionsmedborgarskapet och förstärker unionens demokratiska funktion ytterligare, bland annat genom att det föreskriver att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ.

| (5) | De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att unionen blir mer lättillgänglig. |
| --- | --- |

(5)

De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att unionen blir mer lättillgänglig.

| (6) | Kommissionen har befogenhet att lägga fram förslag till unionsrättsakter för att genomföra fördragen på följande områden:






  — | För samordning av medlemsstaternas bestämmelser i lagar och andra författningar om inledande och utövande av förvärvsverksamhet som egenföretagare, på grundval av artiklarna 53.1 och 62 i EUF-fördraget. |
| --- | --- | --- |

(6)

Kommissionen har befogenhet att lägga fram förslag till unionsrättsakter för att genomföra fördragen på följande områden:

—

För samordning av medlemsstaternas bestämmelser i lagar och andra författningar om inledande och utövande av förvärvsverksamhet som egenföretagare, på grundval av artiklarna 53.1 och 62 i EUF-fördraget.

| — | För bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen om omsättningsskatter, punktskatter och andra indirekta skatter eller avgifter, i den mån en sådan harmonisering är nödvändig för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar och för att undvika snedvridning av konkurrensen, på grundval av artikel 113 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

För bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen om omsättningsskatter, punktskatter och andra indirekta skatter eller avgifter, i den mån en sådan harmonisering är nödvändig för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar och för att undvika snedvridning av konkurrensen, på grundval av artikel 113 i EUF-fördraget.

| — | För tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera, på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

För tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera, på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget.

| — | För tillnärmning av sådana lagar och andra författningar i medlemsstaterna som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion, på grundval av artikel 115 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

För tillnärmning av sådana lagar och andra författningar i medlemsstaterna som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion, på grundval av artikel 115 i EUF-fördraget.

| — | För ytterligare bestämmelser som syftar till att undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser enligt det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördragen, på grundval av artikel 126.14 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

För ytterligare bestämmelser som syftar till att undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser enligt det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördragen, på grundval av artikel 126.14 i EUF-fördraget.

| — | För antagande av tillämpningsförordningar för Europeiska socialfonden, på grundval av artikel 164 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

För antagande av tillämpningsförordningar för Europeiska socialfonden, på grundval av artikel 164 i EUF-fördraget.

| — | För särskilda åtgärder utanför strukturfonderna och för att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen genom att utveckla och fullfölja verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget, på grundval av artikel 175.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

För särskilda åtgärder utanför strukturfonderna och för att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen genom att utveckla och fullfölja verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning i enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget, på grundval av artikel 175.3 i EUF-fördraget.

| — | För bestämmelser som syftar till att fastställa strukturfondernas uppgifter, huvudmål och organisation, vilket kan omfatta en omgruppering av fonderna, på grundval av artikel 177 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

För bestämmelser som syftar till att fastställa strukturfondernas uppgifter, huvudmål och organisation, vilket kan omfatta en omgruppering av fonderna, på grundval av artikel 177 i EUF-fördraget.

| — | För antagande av tillämpningsförordningar för Europeiska regionala utvecklingsfonden, på grundval av artikel 178 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

För antagande av tillämpningsförordningar för Europeiska regionala utvecklingsfonden, på grundval av artikel 178 i EUF-fördraget.

| — | För åtgärder för att framställa sådan statistik som behövs för unionens verksamhet, på grundval av artikel 338 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

För åtgärder för att framställa sådan statistik som behövs för unionens verksamhet, på grundval av artikel 338 i EUF-fördraget.

| (7) | Av dessa skäl faller det föreslagna medborgarinitiativet, i den utsträckning det syftar till förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen på det sätt som avses i andra t.o.m. femte strecksatsen i skäl 3, inte uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till unionsrättsakt för att genomföra fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordning (EU) nr 211/2011. |
| --- | --- |

(7)

Av dessa skäl faller det föreslagna medborgarinitiativet, i den utsträckning det syftar till förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen på det sätt som avses i andra t.o.m. femte strecksatsen i skäl 3, inte uppenbart utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till unionsrättsakt för att genomföra fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordning (EU) nr 211/2011.

| (8) | Rättsakter för tillämpning av bestämmelserna på området för offentliga företag och företag som medlemsstaterna beviljar särskilda eller exklusiva rättigheter, liksom företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol, på grundval av artikel 106.3 i EUF-fördraget, antas däremot inte på förslag från kommissionen, i enlighet med artikel 4.2 b i förordning (EU) nr 211/2011, utan av kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

Rättsakter för tillämpning av bestämmelserna på området för offentliga företag och företag som medlemsstaterna beviljar särskilda eller exklusiva rättigheter, liksom företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol, på grundval av artikel 106.3 i EUF-fördraget, antas däremot inte på förslag från kommissionen, i enlighet med artikel 4.2 b i förordning (EU) nr 211/2011, utan av kommissionen.

| (9) | Om det föreslagna medborgarinitiativet emellertid skulle överlämnas till kommissionen i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 211/2011, åtar sig kommissionen att även bedöma behovet av att anta eller ändra rättsakter på grundval av artikel 106.3 i EUF-fördraget mot bakgrund av deras relevans för ämnet för detta initiativ. |
| --- | --- |

(9)

Om det föreslagna medborgarinitiativet emellertid skulle överlämnas till kommissionen i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 211/2011, åtar sig kommissionen att även bedöma behovet av att anta eller ändra rättsakter på grundval av artikel 106.3 i EUF-fördraget mot bakgrund av deras relevans för ämnet för detta initiativ.

| (10) | Vidare har en medborgarkommitté bildats och kontaktpersoner har utsetts i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EU) nr 211/2011, och det föreslagna medborgarinitiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(10)

Vidare har en medborgarkommitté bildats och kontaktpersoner har utsetts i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EU) nr 211/2011, och det föreslagna medborgarinitiativet är varken uppenbart otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande och det strider inte heller uppenbart mot unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget.

| (11) | Det föreslagna medborgarinitiativet ”Housing for All” bör därför registreras. Stödförklaringar för detta föreslagna medborgarinitiativ bör samlas in, på grundval av den överenskommelse som anges i skälen 6–9. |
| --- | --- |

(11)

Det föreslagna medborgarinitiativet ”Housing for All” bör därför registreras. Stödförklaringar för detta föreslagna medborgarinitiativ bör samlas in, på grundval av den överenskommelse som anges i skälen 6–9.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det föreslagna medborgarinitiativet ”Housing for All” registreras härmed.

2.   Stödförklaringar för detta föreslagna medborgarinitiativ får samlas in, på grundval av den överenskommelse som anges i skälen 6–9 i detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 18 mars 2019.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till organisatörerna (ledamöter av medborgarkommittén) av det föreslagna medborgarinitiativet ”Housing for All”, företrädda av Karin ZAUNER och Santiago MAS DE XAXAS FAUS i egenskap av kontaktpersoner.

Utfärdat i Strasbourg den 12 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Frans TIMMERMANS

Vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

---

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/108

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/436

av den 18 mars 2019

om harmoniserade standarder för maskiner utarbetade till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (1), särskilt artikel 10.6,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG av den 17 maj 2006 om maskiner och om ändring av direktiv 95/16/EG (2), särskilt artiklarna 7.3 och 10, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 7 i direktiv 2006/42/EG ska en maskin som har tillverkats enligt en harmoniserad standard, vars referens har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, förutsättas överensstämma med de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som omfattas av en sådan harmoniserad standard. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 7 i direktiv 2006/42/EG ska en maskin som har tillverkats enligt en harmoniserad standard, vars referens har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, förutsättas överensstämma med de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som omfattas av en sådan harmoniserad standard.

| (2) | Det finns tre typer av harmoniserade standarder som ger presumtion om överensstämmelse med direktiv 2006/42/EG. |
| --- | --- |

(2)

Det finns tre typer av harmoniserade standarder som ger presumtion om överensstämmelse med direktiv 2006/42/EG.

| (3) | I standarder av typ A specificeras grundläggande begrepp, terminologi och konstruktionsprinciper som är tillämpliga på alla kategorier av maskiner. Tillämpning av sådana standarder enbart ger visserligen en viktig ram för korrekt tillämpning av direktiv 2006/42/EG, men är inte tillräcklig för att garantera överensstämmelse med de relevanta grundläggande hälso- och säkerhetskraven i direktiv 2006/42/EG och ger därför inte fullständig presumtion om överensstämmelse. |
| --- | --- |

(3)

I standarder av typ A specificeras grundläggande begrepp, terminologi och konstruktionsprinciper som är tillämpliga på alla kategorier av maskiner. Tillämpning av sådana standarder enbart ger visserligen en viktig ram för korrekt tillämpning av direktiv 2006/42/EG, men är inte tillräcklig för att garantera överensstämmelse med de relevanta grundläggande hälso- och säkerhetskraven i direktiv 2006/42/EG och ger därför inte fullständig presumtion om överensstämmelse.

| (4) | Standarder av typ B behandlar särskilda aspekter av maskinernas säkerhet eller särskilda typer av säkerhetsåtgärder som kan användas på maskiner inom ett stort antal kategorier. Tillämpning av specifikationerna i standarder av typ B ger presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskrav i direktiv 2006/42/EG som standarderna täcker, när en standard av typ C eller tillverkarens riskbedömning visar att en teknisk lösning som specificeras i standarden av typ B är tillräcklig för den berörda kategorin eller modellen av maskin. Tillämpning av standarder av typ B som innehåller specifikationer för sådana säkerhetskomponenter som släpps ut fristående på marknaden, ger presumtion om överensstämmelse för de berörda säkerhetskomponenterna med avseende på de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som täcks av standarderna. |
| --- | --- |

(4)

Standarder av typ B behandlar särskilda aspekter av maskinernas säkerhet eller särskilda typer av säkerhetsåtgärder som kan användas på maskiner inom ett stort antal kategorier. Tillämpning av specifikationerna i standarder av typ B ger presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskrav i direktiv 2006/42/EG som standarderna täcker, när en standard av typ C eller tillverkarens riskbedömning visar att en teknisk lösning som specificeras i standarden av typ B är tillräcklig för den berörda kategorin eller modellen av maskin. Tillämpning av standarder av typ B som innehåller specifikationer för sådana säkerhetskomponenter som släpps ut fristående på marknaden, ger presumtion om överensstämmelse för de berörda säkerhetskomponenterna med avseende på de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som täcks av standarderna.

| (5) | Standarder av typ C innehåller specifikationer för en viss kategori av maskiner. De olika typer av maskiner som ingår i den kategori som täcks av en standard av typ C har liknande användningsändamål och liknande riskkällor. Standarder av typ C kan hänvisa till standarder av typ A eller typ B, med angivande av vilka av specifikationerna i en standard av typ A eller typ B som är tillämpliga på den berörda maskinkategorin. Om, för en viss aspekt av maskinsäkerhet, en standard av typ C avviker från specifikationerna i en standard av typ A eller typ B, ska specifikationerna i standarden av typ C ha företräde framför specifikationerna i standarden av typ A eller typ B. Tillämpning av specifikationerna i en standard av typ C på grundval av tillverkarens riskbedömning ger presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskrav i direktiv 2006/42/EG som standarden täcker. Vissa standarder av typ C är upplagda som en serie med flera delar, där del 1 innehåller allmänna specifikationer som är tillämpliga på en familj av maskiner, och de övriga delarna innehåller specifikationer för särskilda maskinkategorier som ingår i familjen, med komplement eller modifieringar av de allmänna specifikationerna i del 1. För standarder av typ C som är upplagda på detta sätt ges presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i direktiv 2006/42/EG genom tillämpning av standardens allmänna del 1 tillsammans med den relevanta specifika delen av standarden. |
| --- | --- |

(5)

Standarder av typ C innehåller specifikationer för en viss kategori av maskiner. De olika typer av maskiner som ingår i den kategori som täcks av en standard av typ C har liknande användningsändamål och liknande riskkällor. Standarder av typ C kan hänvisa till standarder av typ A eller typ B, med angivande av vilka av specifikationerna i en standard av typ A eller typ B som är tillämpliga på den berörda maskinkategorin. Om, för en viss aspekt av maskinsäkerhet, en standard av typ C avviker från specifikationerna i en standard av typ A eller typ B, ska specifikationerna i standarden av typ C ha företräde framför specifikationerna i standarden av typ A eller typ B. Tillämpning av specifikationerna i en standard av typ C på grundval av tillverkarens riskbedömning ger presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskrav i direktiv 2006/42/EG som standarden täcker. Vissa standarder av typ C är upplagda som en serie med flera delar, där del 1 innehåller allmänna specifikationer som är tillämpliga på en familj av maskiner, och de övriga delarna innehåller specifikationer för särskilda maskinkategorier som ingår i familjen, med komplement eller modifieringar av de allmänna specifikationerna i del 1. För standarder av typ C som är upplagda på detta sätt ges presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i direktiv 2006/42/EG genom tillämpning av standardens allmänna del 1 tillsammans med den relevanta specifika delen av standarden.

| (6) | Genom skrivelse M/396 av den 19 december 2006 begärde kommissionen att CEN och Cenelec skulle utarbeta, omarbeta och slutföra arbetet med harmoniserade standarder till stöd för direktiv 2006/42/EG för att ta hänsyn till de ändringar som införs genom det direktivet jämfört med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG (3). |
| --- | --- |

(6)

Genom skrivelse M/396 av den 19 december 2006 begärde kommissionen att CEN och Cenelec skulle utarbeta, omarbeta och slutföra arbetet med harmoniserade standarder till stöd för direktiv 2006/42/EG för att ta hänsyn till de ändringar som införs genom det direktivet jämfört med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG (3).

| (7) | På grundval av begäran i M/396 av den 19 december 2006 utarbetade CEN och Cenelec nya harmoniserade standarder och omarbetade och ändrade de befintliga harmoniserade standarderna. Den harmoniserade standarden EN 15895:2011 + A1:2018 omfattar handhållna bultpistoler och märkpistoler som drivs av en drivladdning som ingår i tillämpningsområdet för direktiv 2006/42/EG. Standarderna EN 50569:2013/A1:2018, EN 50570:2013/A1:2018, EN 50571:2013/A1:2018, EN 50636–2-107:2015/A1:2018, EN 60335–1:2012/A13:2017, EN 60335–2-58:2005, EN 60335–2-58:2005/A12:2016, EN 60335–2-58:2005/A2:2015 och deras ändringar tar hänsyn till den nya avgränsningen mellan direktiv 2006/42/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU (4) och det faktum att vissa hushållsapparater och liknande elektriska apparater som omfattas av direktiv 2014/35/EU omfattas av direktiv 2006/42/EG. Standarden EN 16719:2018 tar hänsyn till att direktiv 2006/42/EG ändrar Europaparlamentets och rådets direktiv 95/16/EG (5) så att lyftanordningar med en hastighet på högst 0,15 m/s omfattas av direktiv 2006/42/EG. Standarderna EN ISO 14118:2018, EN 474–1:2006+A5:2018, EN 1853:2017, EN 1870–6:2017, EN ISO 4254–5:2018, EN ISO 4254–7:2017, EN ISO 4254–8:2018, EN ISO 5395–1:2013/A1:2018, EN ISO 5395–3:2013/A2:2018, EN 12013:2018, EN 12999:2011+A2:2018, EN 13001–3-1:2012+A2:2018, EN 13001–3-6:2018, EN 13135:2013+A1:2018, EN 13684:2018, EN ISO 13766–2:2018, EN 15194:2017, EN 15895:2011+A1:2018, EN ISO 16092–1:2018, EN ISO 16092–3:2018, EN 16952:2018, EN 16719:2018, EN 17059:2018, EN ISO 19085–4:2018, EN ISO 19085–6:2017, EN ISO 19085–8:2018, EN ISO 19225:2017, EN ISO 28927–2:2009/A1:2017, EN 50569:2013/A1:2018, EN 50570:2013/A1:2018, EN 50571:2013/A1:2018, EN 50636–2-107:2015/A1:2018, EN 60335–1:2012/A13:2017, EN 62841–2-1:2018, EN 62841–2-17:2017, EN 62841–3-1:2014/A11:2017, EN 60335–2-58:2005, EN 60335–2-58:2005/A2:2015, EN 60335–2-58:2005/A12:2016, EN 62841–2-1:2018, EN 62841–2-17:2017, EN 62841–3-1:2014/A11:2017, EN 62841–3-4:2016, EN 62841–3-4:2016/A11:2017, EN 62841–3-6:2014/A11:2017, EN 62841–3-9:2015/A11:2017, EN 62841–3-10:2015/A11:2017, EN 62841-3-14:2017 och deras ändringar säkerställer att de harmoniserade standarder som är avsedda att stödja direktiv 2006/42/EG till fullo uppfyller de relevanta grundläggande hälso- och säkerhetskraven i det direktivet. |
| --- | --- |

(7)

På grundval av begäran i M/396 av den 19 december 2006 utarbetade CEN och Cenelec nya harmoniserade standarder och omarbetade och ändrade de befintliga harmoniserade standarderna. Den harmoniserade standarden EN 15895:2011 + A1:2018 omfattar handhållna bultpistoler och märkpistoler som drivs av en drivladdning som ingår i tillämpningsområdet för direktiv 2006/42/EG. Standarderna EN 50569:2013/A1:2018, EN 50570:2013/A1:2018, EN 50571:2013/A1:2018, EN 50636–2-107:2015/A1:2018, EN 60335–1:2012/A13:2017, EN 60335–2-58:2005, EN 60335–2-58:2005/A12:2016, EN 60335–2-58:2005/A2:2015 och deras ändringar tar hänsyn till den nya avgränsningen mellan direktiv 2006/42/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU (4) och det faktum att vissa hushållsapparater och liknande elektriska apparater som omfattas av direktiv 2014/35/EU omfattas av direktiv 2006/42/EG. Standarden EN 16719:2018 tar hänsyn till att direktiv 2006/42/EG ändrar Europaparlamentets och rådets direktiv 95/16/EG (5) så att lyftanordningar med en hastighet på högst 0,15 m/s omfattas av direktiv 2006/42/EG. Standarderna EN ISO 14118:2018, EN 474–1:2006+A5:2018, EN 1853:2017, EN 1870–6:2017, EN ISO 4254–5:2018, EN ISO 4254–7:2017, EN ISO 4254–8:2018, EN ISO 5395–1:2013/A1:2018, EN ISO 5395–3:2013/A2:2018, EN 12013:2018, EN 12999:2011+A2:2018, EN 13001–3-1:2012+A2:2018, EN 13001–3-6:2018, EN 13135:2013+A1:2018, EN 13684:2018, EN ISO 13766–2:2018, EN 15194:2017, EN 15895:2011+A1:2018, EN ISO 16092–1:2018, EN ISO 16092–3:2018, EN 16952:2018, EN 16719:2018, EN 17059:2018, EN ISO 19085–4:2018, EN ISO 19085–6:2017, EN ISO 19085–8:2018, EN ISO 19225:2017, EN ISO 28927–2:2009/A1:2017, EN 50569:2013/A1:2018, EN 50570:2013/A1:2018, EN 50571:2013/A1:2018, EN 50636–2-107:2015/A1:2018, EN 60335–1:2012/A13:2017, EN 62841–2-1:2018, EN 62841–2-17:2017, EN 62841–3-1:2014/A11:2017, EN 60335–2-58:2005, EN 60335–2-58:2005/A2:2015, EN 60335–2-58:2005/A12:2016, EN 62841–2-1:2018, EN 62841–2-17:2017, EN 62841–3-1:2014/A11:2017, EN 62841–3-4:2016, EN 62841–3-4:2016/A11:2017, EN 62841–3-6:2014/A11:2017, EN 62841–3-9:2015/A11:2017, EN 62841–3-10:2015/A11:2017, EN 62841-3-14:2017 och deras ändringar säkerställer att de harmoniserade standarder som är avsedda att stödja direktiv 2006/42/EG till fullo uppfyller de relevanta grundläggande hälso- och säkerhetskraven i det direktivet.

| (8) | Kommissionen har tillsammans med CEN och Cenelec bedömt huruvida de standarder som utarbetats, omarbetats och ändrats av CEN och Cenelec överensstämmer med begäran i M/396 av den 19 december 2006. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har tillsammans med CEN och Cenelec bedömt huruvida de standarder som utarbetats, omarbetats och ändrats av CEN och Cenelec överensstämmer med begäran i M/396 av den 19 december 2006.

| (9) | De standarder som utarbetats, omarbetats och ändrats av CEN och Cenelec på grundval av begäran M/396 av den 19 december 2006 uppfyller de krav som de syftar till att omfatta och som fastställs i direktiv 2006/42/EG. Det är därför lämpligt att offentliggöra hänvisningarna till dessa standarder i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(9)

De standarder som utarbetats, omarbetats och ändrats av CEN och Cenelec på grundval av begäran M/396 av den 19 december 2006 uppfyller de krav som de syftar till att omfatta och som fastställs i direktiv 2006/42/EG. Det är därför lämpligt att offentliggöra hänvisningarna till dessa standarder i Europeiska unionens officiella tidning.

| (10) | I enlighet med artikel 10 i direktiv 2006/42/EG inhämtade kommissionen ett yttrande från den kommitté som inrättats genom förordning (EU) nr 1025/2012 om huruvida den harmoniserade standarden EN 474–1:2006 + A4:2013 uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som den omfattar och som anges i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/27 (6) och mot bakgrund av kommitténs yttrande offentliggjordes hänvisningen till standard EN 474–1:2006 + A4:2013 i Europeiska unionens officiella tidning med begränsningar. CEN förbättrade standarden i versionen EN 474–1:2006 + A5:2018. Den nya versionen omfattar dock inte en typ av anläggningsmaskiner, nämligen hydrauliska grävmaskiner. Standarden EN 474–1:2006 + A5:2018 uppfyller därför inte helt de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkterna 1.2.2 och 3.2.1 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. Den bör därför offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning med begränsningar. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 10 i direktiv 2006/42/EG inhämtade kommissionen ett yttrande från den kommitté som inrättats genom förordning (EU) nr 1025/2012 om huruvida den harmoniserade standarden EN 474–1:2006 + A4:2013 uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som den omfattar och som anges i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/27 (6) och mot bakgrund av kommitténs yttrande offentliggjordes hänvisningen till standard EN 474–1:2006 + A4:2013 i Europeiska unionens officiella tidning med begränsningar. CEN förbättrade standarden i versionen EN 474–1:2006 + A5:2018. Den nya versionen omfattar dock inte en typ av anläggningsmaskiner, nämligen hydrauliska grävmaskiner. Standarden EN 474–1:2006 + A5:2018 uppfyller därför inte helt de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkterna 1.2.2 och 3.2.1 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. Den bör därför offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning med begränsningar.

| (11) | I enlighet med artikel 10 i direktiv 2006/42/EG inhämtade kommissionen ett yttrande från den kommitté som inrättats genom förordning (EU) nr 1025/2012 om huruvida den harmoniserade standarden EN 13241–1:2003 + A1:2011 uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som den omfattar och som anges i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1301 (7) och mot bakgrund av kommitténs yttrande offentliggjordes hänvisningen till standard EN 13241–1:2003 + A1:2011 i Europeiska unionens officiella tidning med begränsningar. CEN förbättrade standarden i versionen EN 13241:2003 + A2:2016. Den nya versionen behandlar dock inte de frågor som ledde till ett offentliggörande med begränsningar av den tidigare versionen av standarden. Den nuvarande versionen av standard EN 13241:2003 + A2:2016 uppfyller därför inte helt de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkterna 1.3.7 och 1.4.3 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. Den bör därför offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning med begränsningar. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 10 i direktiv 2006/42/EG inhämtade kommissionen ett yttrande från den kommitté som inrättats genom förordning (EU) nr 1025/2012 om huruvida den harmoniserade standarden EN 13241–1:2003 + A1:2011 uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som den omfattar och som anges i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1301 (7) och mot bakgrund av kommitténs yttrande offentliggjordes hänvisningen till standard EN 13241–1:2003 + A1:2011 i Europeiska unionens officiella tidning med begränsningar. CEN förbättrade standarden i versionen EN 13241:2003 + A2:2016. Den nya versionen behandlar dock inte de frågor som ledde till ett offentliggörande med begränsningar av den tidigare versionen av standarden. Den nuvarande versionen av standard EN 13241:2003 + A2:2016 uppfyller därför inte helt de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkterna 1.3.7 och 1.4.3 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. Den bör därför offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning med begränsningar.

| (12) | Till följd av det arbete som utförts av CEN och Cenelec på grundval av begäran M/396 av den 19 december 2006 har flera harmoniserade standarder som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (8) ersatts, omarbetats eller ändrats. |
| --- | --- |

(12)

Till följd av det arbete som utförts av CEN och Cenelec på grundval av begäran M/396 av den 19 december 2006 har flera harmoniserade standarder som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (8) ersatts, omarbetats eller ändrats.

| (13) | Det är därför nödvändigt att återkalla hänvisningarna till dessa standarder i Europeiska unionens officiella tidning. För att ge tillverkarna tillräckligt med tid för att förbereda sig för tillämpningen av de nya standarderna, de omarbetade standarderna och ändringarna av standarder är det nödvändigt att senarelägga återkallandet av hänvisningarna till harmoniserade standarder. |
| --- | --- |

(13)

Det är därför nödvändigt att återkalla hänvisningarna till dessa standarder i Europeiska unionens officiella tidning. För att ge tillverkarna tillräckligt med tid för att förbereda sig för tillämpningen av de nya standarderna, de omarbetade standarderna och ändringarna av standarder är det nödvändigt att senarelägga återkallandet av hänvisningarna till harmoniserade standarder.

| (14) | De harmoniserade standarderna EN 786:1996+A2:2009, EN 61496–1:2013, EN ISO 11200:2014 och EN ISO 12100:2010 bör upphävas eftersom de inte längre uppfyller de krav som de syftar till att omfatta och som fastställs i direktiv 2006/42/EG. |
| --- | --- |

(14)

De harmoniserade standarderna EN 786:1996+A2:2009, EN 61496–1:2013, EN ISO 11200:2014 och EN ISO 12100:2010 bör upphävas eftersom de inte längre uppfyller de krav som de syftar till att omfatta och som fastställs i direktiv 2006/42/EG.

| (15) | Uppfyllandet av en harmoniserad standard ger en presumtion om överensstämmelse med motsvarande väsentliga krav i unionens harmoniserade lagstiftning från och med dagen för offentliggörande av hänvisningen till en sådan standard i Europeiska unionens officiella tidning. Detta beslut bör därför träda i kraft samma dag som det offentliggörs. |
| --- | --- |

(15)

Uppfyllandet av en harmoniserad standard ger en presumtion om överensstämmelse med motsvarande väsentliga krav i unionens harmoniserade lagstiftning från och med dagen för offentliggörande av hänvisningen till en sådan standard i Europeiska unionens officiella tidning. Detta beslut bör därför träda i kraft samma dag som det offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hänvisningarna till de harmoniserade standarder för maskiner som utarbetats för att stödja direktiv 2006/42/EG som förtecknas i bilaga I till detta beslut offentliggörs härmed i Europeiska unionens officiella tidning.

Hänvisningarna till de harmoniserade standarder för maskiner som utarbetats för att stödja direktiv 2006/42/EG som förtecknas i bilaga II till detta beslut offentliggörs härmed i Europeiska unionens officiella tidning med begränsningar.

Artikel 2

Hänvisningarna till de harmoniserade standarder för maskiner som utarbetats för att stödja direktiv 2006/42/EG som förtecknas i bilaga III till detta beslut återkallas härmed från Europeiska unionens officiella tidning från och med de datum som anges i den bilagan.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 18 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  
  EUT L 157, 9.6.2006, s. 24.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG av den 22 juni 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner (EGT L 207, 23.7.1998, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU av den 26 februari 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (EUT L 96, 29.3.2014, s. 357).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/16/EG av den 29 juni 1995 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om hissar (EGT L 213, 7.9.1995, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/27 av den 7 januari 2015 om offentliggörande med begränsningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG av hänvisningen till standard EN 474–1:2006 + A4:2013 om anläggningsmaskiner (EUT L 4, 8.1.2015, s. 24).

6

Europeiska unionens officiella tidning

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1301 av den 20 juli 2015 om offentliggörande med begränsningar i Europeiska unionens officiella tidning av referensen till standard EN 13241–1:2003 + A1:2011 om portar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG (EUT L 199, 29.7.2015, s. 40).

7

Europeiska unionens officiella tidning

(8)  
  EUT C 92, 9.3.2018, s. 1.

8

---

BILAGA I

| Nr | Hänvisning till standard | Typ |
| --- | --- | --- |
| 1. | SS-EN ISO 14118:2018
  Maskinsäkerhet - Förhindrande av oväntad start (ISO 14118:2017) | B |
| 2. | SS-EN 1853:2017
  Lantbruksmaskiner - Tippvagnar - Maskinsäkerhet | C |
| 3. | SS-EN 1870–6:2017
  Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Cirkelsågar - Del 6: Vedkapssågar | C |
| 4. | SS-EN ISO 4254–5:2018
  Lantbruksmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 5: Maskindriven utrustning för jordbearbetning (ISO 4254–5:2018) | C |
| 5. | SS-EN ISO 4254–7:2017
  Lantbruksmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 7: Skördetröskor, fälthackor, bomullströskor och sockerrörsskördare (ISO 4254–7:2017) | C |
| 6. | SS-EN ISO 4254–8:2018
  Lantbruksmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 8: Konstgödselspridare (ISO 4254–8:2018) | C |
| 7. | SS-EN ISO 5395–1:2013
  Trädgårdsmaskiner - Maskinsäkerhet för motordrivna gräsklippare - Del 1: Terminologi och allmänna provningar (ISO 5395–1:2013)
  SS-EN ISO 5395–1:2013/A1:2018 | C |
| 8. | SS-EN ISO 5395–3:2013
  Trädgårdsmaskiner - Maskinsäkerhet för motordrivna gräsklippare - Del 3: Åkbara gräsklippare (ISO 5395–3:2013)
  SS-EN ISO 5395–3:2013/A1:2017
  SS-EN ISO 5395–3:2013/A2:2018 | C |
| 9. | SS-EN 12013:2018
  Plast- och gummimaskiner - Slutna blandningsmaskiner - Säkerhetskrav | C |
| 10. | SS-EN 12999:2011+A2:2018
  Lyftkranar - Lastbilskranar | C |
| 11. | SS-EN 13001–3-1:2012+A2:2018
  Lyftkranar - Dimensionering - Del 3–1: Gränsvärden och verifiering av stålstrukturer | C |
| 12. | SS-EN 13001–3-6:2018
  Lyftkranar - Dimensionering - Del 3–6: Gränsvärden och verifiering av maskineri - Hydraulcylindrar | C |
| 13. | SS-EN 13135:2013+A1:2018
  Lyftkranar - Säkerhet - Konstruktion - Krav på utrustning | C |
| 14. | SS-EN 13684:2018
  Motordrivna trädgårdsredskap - Förarledda gräsluftare – Maskinsäkerhet | C |
| 15. | SS-EN ISO 13766–2:2018
  Anläggningsmaskiner och byggmaskiner – Elektromagnetisk kompatibilitet hos maskiner med elektrisk kraftförsörjning – Del 2: EMC-krav ur funktionssäkerhetssynpunkt (ISO 13766–2:2018) | C |
| 16. | SS-EN 15194:2017
  Cyklar - Elassisterade cyklar - EPAC | C |
| 17. | SS-EN 15895:2011+A1:2018
  Handhållna slagmaskiner som drivs av en drivladdning - Säkerhetskrav - Bultpistoler och märkpistoler | C |
| 18. | SS-EN ISO 16092–1:2018
  Verktygsmaskiner - säkerhet - Pressar - Del 1: Generella säkerhetskrav (ISO 16092–1:2017) | C |
| 19. | SS-EN ISO 16092–3:2018
  Verktygsmaskiner - säkerhet - Pressar - Del 3: Säkerhetskrav för hydrauliska pressar (ISO 16092–3:2017) | C |
| 20. | SS-EN 16719:2018
  Transportplattformar | C |
| 21. | SS-EN 16952:2018
  Lantbruksmaskiner - Terränggående arbetsplattformar för fruktträdgård - Säkerhet | C |
| 22. | SS-EN 17059:2018
  Plätering och anodisering linjer - Säkerhetskrav | C |
| 23. | SS-EN ISO 19085–4:2018
  Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 4: Cirkelsågar - Vertikala skivsågar (ISO 19085–4:2018) | C |
| 24. | SS-EN ISO 19085–6:2017
  Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 6: Bordfräsmaskiner (”toupies”) (ISO 19085–6:2017) | C |
| 25. | SS-EN ISO 19085–8:2018
  Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 8: Bredbandsputsmaskiner för raka arbetsstycken (ISO 19085–8:2017) | C |
| 26. | SS-EN ISO 19225:2017
  Underjordsgruvmaskiner - Mobila maskiner i brytzonen - Säkerhetskrav för skjuvlastare och plogsystem (ISO 19225:2017) | C |
| 27. | SS-EN ISO 28927–2:2009
  Handhållna motordrivna maskiner - Provningsmetoder för vibrationsemmission - Del 2: Skruv- och mutterdragare (ISO 28927–2:2009)
  SS-EN ISO 28927–2:2009/A1:2017 | C |
| 28. | SS-EN ISO/IEC 80079–38:2016
  Explosiv atmosfär - Del 38: Utrustning och komponenter avsedda för användning i gruvor under jord (ISO/IEC 80079–38:2016)
  SS-EN ISO/IEC 80079–38:2016/A1:2018 | C |
| 29. | SS-EN 50569:2013
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på centrifuger för kommersiellt bruk
  SS-EN 50569:2013/A1:2018 | C |
| 30. | SS-EN 50570:2013
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på torktumlare för kommersiellt bruk
  SS-EN 50570:2013/A1:2018 | C |
| 31. | SS-EN 50571:2013
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på tvättmaskiner för kommersiellt bruk
  SS-EN 50571:2013/A1:2018 | C |
| 32. | SS-EN 50636–2-107:2015
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Del 2–107: Särskilda fordringar på batteridrivna robotgräsklippare (IEC 60335–2-107:2012, ändrad)
  SS-EN 50636–2-107:2015/A1:2018 | C |
| 33. | SS-EN 60335–1:2012
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Del 1: Allmänna fordringar (IEC 60335–1:2010, ändrad)
  SS-EN 60335–1:2012/A11:2014
  SS-EN 60335–1:2012/A13:2017 | C |
| 34. | SS-EN 60335–2-58:2005
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Del 2–58: Särskilda fordringar på diskmaskiner för storkök (IEC 60335–2-58:2002, ändrad)
  SS-EN 60335–2-58:2005/A2:2015
  SS-EN 60335–2-58:2005/A12:2016 | C |
| 35. | SS-EN 62841–2-1:2018
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 2–1: Särskilda fordringar på handhållna borrmaskiner och slagborrmaskiner (IEC 62841–2-1:2017, ändrad) | C |
| 36. | SS-EN 62841–2-17:2017
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 2–17: Särskilda fordringar på handöverfräsar (IEC 62841–2-17:2017, ändrad) | C |
| 37. | SS-EN 62841–3-1:2014
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–1: Särskilda fordringar på transportabla bordssågar (IEC 62841–3-1:2014, ändrad)
  SS-EN 62841–3-1:2014/A11:2017 | C |
| 38. | SS-EN 62841–3-4:2016
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–4: Särskilda fordringar på transportabla bänkslipmaskiner (IEC 62841–3-4:2016, ändrad)
  SS-EN 62841–3-4:2016/A11:2017 | C |
| 39. | SS-EN 62841–3-6:2014
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–6: Särskilda fordringar på transportabla diamantborrmaskiner med vattenanslutning (IEC 62841–3-6:2014, ändrad)
  SS-EN 62841–3-6:2014/A11:2017 | C |
| 40. | SS-EN 62841–3-9:2015
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–9: Särskilda fordringar på transportabla kap- och geringssågar (IEC 62841–3-9:2014, ändrad)
  SS-EN 62841–3-9:2015/A11:2017 | C |
| 41. | SS-EN 62841–3-10:2015
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–10: Särskilda fordringar på transportabla kapmaskiner (IEC 62841–3-10:2015, ändrad)
  SS-EN 62841–3-10:2015/A11:2017 | C |
| 42. | SS-EN 62841–3-14:2017
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–14: Särskilda fordringar på transportabla avloppsrensare (IEC 62841–3-14:2017, ändrad) | C |

Nr

Hänvisning till standard

Typ

1.

SS-EN ISO 14118:2018

Maskinsäkerhet - Förhindrande av oväntad start (ISO 14118:2017)

B

2.

SS-EN 1853:2017

Lantbruksmaskiner - Tippvagnar - Maskinsäkerhet

C

3.

SS-EN 1870–6:2017

Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Cirkelsågar - Del 6: Vedkapssågar

C

4.

SS-EN ISO 4254–5:2018

Lantbruksmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 5: Maskindriven utrustning för jordbearbetning (ISO 4254–5:2018)

C

5.

SS-EN ISO 4254–7:2017

Lantbruksmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 7: Skördetröskor, fälthackor, bomullströskor och sockerrörsskördare (ISO 4254–7:2017)

C

6.

SS-EN ISO 4254–8:2018

Lantbruksmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 8: Konstgödselspridare (ISO 4254–8:2018)

C

7.

SS-EN ISO 5395–1:2013

Trädgårdsmaskiner - Maskinsäkerhet för motordrivna gräsklippare - Del 1: Terminologi och allmänna provningar (ISO 5395–1:2013)

SS-EN ISO 5395–1:2013/A1:2018

C

8.

SS-EN ISO 5395–3:2013

Trädgårdsmaskiner - Maskinsäkerhet för motordrivna gräsklippare - Del 3: Åkbara gräsklippare (ISO 5395–3:2013)

SS-EN ISO 5395–3:2013/A1:2017

SS-EN ISO 5395–3:2013/A2:2018

C

9.

SS-EN 12013:2018

Plast- och gummimaskiner - Slutna blandningsmaskiner - Säkerhetskrav

C

10.

SS-EN 12999:2011+A2:2018

Lyftkranar - Lastbilskranar

C

11.

SS-EN 13001–3-1:2012+A2:2018

Lyftkranar - Dimensionering - Del 3–1: Gränsvärden och verifiering av stålstrukturer

C

12.

SS-EN 13001–3-6:2018

Lyftkranar - Dimensionering - Del 3–6: Gränsvärden och verifiering av maskineri - Hydraulcylindrar

C

13.

SS-EN 13135:2013+A1:2018

Lyftkranar - Säkerhet - Konstruktion - Krav på utrustning

C

14.

SS-EN 13684:2018

Motordrivna trädgårdsredskap - Förarledda gräsluftare – Maskinsäkerhet

C

15.

SS-EN ISO 13766–2:2018

Anläggningsmaskiner och byggmaskiner – Elektromagnetisk kompatibilitet hos maskiner med elektrisk kraftförsörjning – Del 2: EMC-krav ur funktionssäkerhetssynpunkt (ISO 13766–2:2018)

C

16.

SS-EN 15194:2017

Cyklar - Elassisterade cyklar - EPAC

C

17.

SS-EN 15895:2011+A1:2018

Handhållna slagmaskiner som drivs av en drivladdning - Säkerhetskrav - Bultpistoler och märkpistoler

C

18.

SS-EN ISO 16092–1:2018

Verktygsmaskiner - säkerhet - Pressar - Del 1: Generella säkerhetskrav (ISO 16092–1:2017)

C

19.

SS-EN ISO 16092–3:2018

Verktygsmaskiner - säkerhet - Pressar - Del 3: Säkerhetskrav för hydrauliska pressar (ISO 16092–3:2017)

C

20.

SS-EN 16719:2018

Transportplattformar

C

21.

SS-EN 16952:2018

Lantbruksmaskiner - Terränggående arbetsplattformar för fruktträdgård - Säkerhet

C

22.

SS-EN 17059:2018

Plätering och anodisering linjer - Säkerhetskrav

C

23.

SS-EN ISO 19085–4:2018

Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 4: Cirkelsågar - Vertikala skivsågar (ISO 19085–4:2018)

C

24.

SS-EN ISO 19085–6:2017

Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 6: Bordfräsmaskiner (”toupies”) (ISO 19085–6:2017)

C

25.

SS-EN ISO 19085–8:2018

Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 8: Bredbandsputsmaskiner för raka arbetsstycken (ISO 19085–8:2017)

C

26.

SS-EN ISO 19225:2017

Underjordsgruvmaskiner - Mobila maskiner i brytzonen - Säkerhetskrav för skjuvlastare och plogsystem (ISO 19225:2017)

C

27.

SS-EN ISO 28927–2:2009

Handhållna motordrivna maskiner - Provningsmetoder för vibrationsemmission - Del 2: Skruv- och mutterdragare (ISO 28927–2:2009)

SS-EN ISO 28927–2:2009/A1:2017

C

28.

SS-EN ISO/IEC 80079–38:2016

Explosiv atmosfär - Del 38: Utrustning och komponenter avsedda för användning i gruvor under jord (ISO/IEC 80079–38:2016)

SS-EN ISO/IEC 80079–38:2016/A1:2018

C

29.

SS-EN 50569:2013

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på centrifuger för kommersiellt bruk

SS-EN 50569:2013/A1:2018

C

30.

SS-EN 50570:2013

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på torktumlare för kommersiellt bruk

SS-EN 50570:2013/A1:2018

C

31.

SS-EN 50571:2013

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på tvättmaskiner för kommersiellt bruk

SS-EN 50571:2013/A1:2018

C

32.

SS-EN 50636–2-107:2015

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Del 2–107: Särskilda fordringar på batteridrivna robotgräsklippare (IEC 60335–2-107:2012, ändrad)

SS-EN 50636–2-107:2015/A1:2018

C

33.

SS-EN 60335–1:2012

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Del 1: Allmänna fordringar (IEC 60335–1:2010, ändrad)

SS-EN 60335–1:2012/A11:2014

SS-EN 60335–1:2012/A13:2017

C

34.

SS-EN 60335–2-58:2005

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Del 2–58: Särskilda fordringar på diskmaskiner för storkök (IEC 60335–2-58:2002, ändrad)

SS-EN 60335–2-58:2005/A2:2015

SS-EN 60335–2-58:2005/A12:2016

C

35.

SS-EN 62841–2-1:2018

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 2–1: Särskilda fordringar på handhållna borrmaskiner och slagborrmaskiner (IEC 62841–2-1:2017, ändrad)

C

36.

SS-EN 62841–2-17:2017

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 2–17: Särskilda fordringar på handöverfräsar (IEC 62841–2-17:2017, ändrad)

C

37.

SS-EN 62841–3-1:2014

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–1: Särskilda fordringar på transportabla bordssågar (IEC 62841–3-1:2014, ändrad)

SS-EN 62841–3-1:2014/A11:2017

C

38.

SS-EN 62841–3-4:2016

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–4: Särskilda fordringar på transportabla bänkslipmaskiner (IEC 62841–3-4:2016, ändrad)

SS-EN 62841–3-4:2016/A11:2017

C

39.

SS-EN 62841–3-6:2014

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–6: Särskilda fordringar på transportabla diamantborrmaskiner med vattenanslutning (IEC 62841–3-6:2014, ändrad)

SS-EN 62841–3-6:2014/A11:2017

C

40.

SS-EN 62841–3-9:2015

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–9: Särskilda fordringar på transportabla kap- och geringssågar (IEC 62841–3-9:2014, ändrad)

SS-EN 62841–3-9:2015/A11:2017

C

41.

SS-EN 62841–3-10:2015

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–10: Särskilda fordringar på transportabla kapmaskiner (IEC 62841–3-10:2015, ändrad)

SS-EN 62841–3-10:2015/A11:2017

C

42.

SS-EN 62841–3-14:2017

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–14: Särskilda fordringar på transportabla avloppsrensare (IEC 62841–3-14:2017, ändrad)

C

---

BILAGA II

| Nr | Hänvisning till standard | Typ |
| --- | --- | --- |
| 1. | SS-EN 474–1:2006+A5:2018
  Anläggningsmaskiner - Säkerhet - Del 1: Allmänna krav

  Anmärkning: Offentliggörandet gäller inte punkt 5.8.1 A Sikt – Förarens synfält i standarden, utan endast tillsammans med SS-EN 474–5:2006+A3:2013 krav för hydrauliska grävmaskiner, vars tillämpning inte ger presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkterna 1.2.2 och 3.2.1 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. | C |
| 2. | SS-EN 13241:2003+A2:2016
  Portar - Produktstandard, funktionsegenskaper

  Anmärkning: Avseende punkterna 4.2.2, 4.2.6, 4.3.2, 4.3.3, 4.3.4 och 4.3.6 gäller offentliggörandet inte hänvisningen till EN 12453:2000, vars tillämpning inte ger presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkterna 1.3.7 och 1.4.3 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. | C |

Nr

Hänvisning till standard

Typ

1.

SS-EN 474–1:2006+A5:2018

Anläggningsmaskiner - Säkerhet - Del 1: Allmänna krav

Anmärkning: Offentliggörandet gäller inte punkt 5.8.1 A Sikt – Förarens synfält i standarden, utan endast tillsammans med SS-EN 474–5:2006+A3:2013 krav för hydrauliska grävmaskiner, vars tillämpning inte ger presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkterna 1.2.2 och 3.2.1 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG.

C

2.

SS-EN 13241:2003+A2:2016

Portar - Produktstandard, funktionsegenskaper

Anmärkning: Avseende punkterna 4.2.2, 4.2.6, 4.3.2, 4.3.3, 4.3.4 och 4.3.6 gäller offentliggörandet inte hänvisningen till EN 12453:2000, vars tillämpning inte ger presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkterna 1.3.7 och 1.4.3 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG.

C

---

BILAGA III

| Nr | Hänvisning till standard | Datum för återkallande | Typ |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | SS-EN 1037:1995+A1:2008
  Maskinsäkerhet - Förhindrande av oväntad start | 19.3.2019 | B |
| 2. | SS-EN 474–1:2006+A4:2013
  Anläggningsmaskiner - Säkerhet - Del 1: Allmänna krav

  Anmärkning:
  Offentliggörandet gäller inte punkt 5.8.1 Sikt – Förarens synfält i standarden, vars tillämpning inte ger presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkterna 1.2.2 och 3.2.1 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. | 19.3.2019 | C |
| 3. | SS-EN 1853:1999+A1:2009
  Lantbruksmaskiner - Tippvagnar- Säkerhet | 19.3.2019 | C |
| 4. | SS-EN 1870–6:2002+A1:2009
  Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Cirkelsågar - Del 6: Vedkapsågar | 19.3.2019 | C |
| 5. | SS-EN ISO 4254–5:2009
  Lantbruksmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 5: Maskindriven utrustning för jordbearbetning (ISO 4254–5:2008) | 19.3.2019 | C |
| 6. | SS-EN ISO 4254–7:2009
  Lantbruksmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 7: Skördetröskor, fälthackor och bomullströskor (ISO 4254–7:2008) | 19.3.2019 | C |
| 7. | SS-EN 14017:2005+A2:2009
  Lantbruksmaskiner - Konstgödselspridare - Maskinsäkerhet | 19.3.2019 | C |
| 8. | SS-EN ISO 5395–1:2013
  Trädgårdsmaskiner - Maskinsäkerhet för motordrivna gräsklippare - Del 1: Terminologi och allmänna provningar (ISO 5395–1:2013) | 19.3.2019 | C |
| 9. | SS-EN ISO 5395–3:2013
  Trädgårdsmaskiner - Maskinsäkerhet för motordrivna gräsklippare - Del 3: Åkbara gräsklippare (ISO 5395–3:2013)
  SS-EN ISO 5395–3:2013/A1:2017 | 19.3.2019 | C |
| 10. | SS-EN 12013:2000+A1:2008
  Plast- och gummimaskiner - Slutna blandningsmaskiner - Säkerhetskrav | 19.3.2019 | C |
| 11. | SS-EN 12999:2011+A1:2012
  Lyftkranar - Lastbilskranar | 19.3.2019 | C |
| 12. | SS-EN 13001–3-1:2012+A1:2013
  Lyftkranar - Dimensionering - Del 3–1: Gränsvärden och verifiering av stålstrukturer | 19.3.2019 | C |
| 13. | SS-EN 13135:2013
  Lyftkranar - Säkerhet - Konstruktion - Krav på utrustning | 19.3.2019 | C |
| 14. | SS-EN 13684:2004+A3:2009
  Motordrivna trädgårdsredskap - Förarledda gräsluftare – Maskinsäkerhet | 19.3.2019 | C |
| 15. | SS-EN 15895:2011
  Handhållna slagmaskiner som drivs av en drivladdning - Säkerhetskrav - Bultpistoler och märkpistoler | 19.3.2019 | C |
| 16. | SS-EN 692:2005+A1:2009
  Verktygsmaskiner - Mekaniska pressar - säkerhet | 19.3.2019 | C |
| 17. | SS-EN 693:2001+A2:2011
  Verktygsmaskiner - Hydrauliska pressar - Säkerhet | 19.3.2019 | C |
| 18. | SS-EN 13736:2003+A1:2009
  Verktygsmaskiner - Pneumatiska pressar - Säkerhet | 19.3.2019 | C |
| 19. | SS-EN 848–1:2007+A2:2012
  Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Fräsmaskiner - Del 1: Bordfräsmaskiner | 19.3.2019 | C |
| 20. | SS-EN 1710:2005+A1:2008
  Explosiv atmosfär - Utrustning och komponenter avsedda för användning i gruvor under jord | 19.3.2019 | C |
| 21. | SS-EN 50569:2013
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på centrifuger för kommersiellt bruk | 12.1.2021 | C |
| 22. | SS-EN 50570:2013
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på torktumlare för kommersiellt bruk | 12.1.2021 | C |
| 23. | SS-EN 50571:2013
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på tvättmaskiner för kommersiellt bruk | 12.1.2021 | C |
| 24. | SS-EN 50636–2-107:2015
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Del 2–107: Särskilda fordringar på batteridrivna robotgräsklippare (IEC 60335–2-107:2012, ändrad) | 12.1.2020 | C |
| 25. | SS-EN 60335–1:2012
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Del 1: Allmänna fordringar (IEC 60335–1:2010, ändrad)
  SS-EN 60335–1:2012/A11:2014 | 3.5.2020 | C |
| 26. | SS-EN 60745–2-1:2010
  Elektriska handverktyg - Säkerhet - Del 2–1: Särskilda fordringar på borrmaskiner och slagborrmaskiner (IEC 60745–2-1:2003, ändrad + A1:2008) | 19.3.2019 | C |
| 27. | SS-EN 60745–2-17:2010
  SS-EN 60745–2-1:2010
  Elektriska handverktyg - Säkerhet - Del 2–17: Särskilda fordringar på handöverfräsar och kantfräsar (IEC 60745–2-17:2010, ändrad) | 19.3.2019 | C |
| 28. | SS-EN 62841–3-1:2014
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–1: Särskilda fordringar på transportabla bordssågar (IEC 62841–3-1:2014, ändrad) | 19.10.2019 | C |
| 29. | SS-EN 61029–2-4:2011
  Transportabla motordrivna elverktyg - Säkerhet - Del 2–4: Särskilda fordringar på bänkslipmaskiner (IEC 61029–2-4:1993, ändrad + A1:2001, ändrad) | 19.3.2019 | C |
| 30. | SS-EN 62841–3-6:2014
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–6: Särskilda fordringar på transportabla diamantborrmaskiner med vattenanslutning (IEC 62841–3-6:2014, ändrad) | 19.10.2019 | C |
| 31. | SS-EN 62841–3-9:2015
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–9: Särskilda fordringar på transportabla kap- och geringssågar (IEC 62841–3-9:2014, ändrad) | 15.11.2019 | C |
| 32. | SS-EN 62841–3-10:2015
  Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–10: Särskilda fordringar på transportabla kapmaskiner (IEC 62841–3-10:2015, ändrad) | 19.10.2019 | C |
| 33. | SS-EN 13241:2003+A2:2016
  Portar - Produktstandard, funktionsegenskaper | 19.3.2019 | C |
| 34. | SS-EN 786:1996+A2:2009
  Trädgårdsmaskiner - Elektriskt drivna, förarledda eller handhållna grästrimmare och kantskärare - Maskinsäkerhet | 19.3.2019 | C |
| 35. | SS-EN 1870–14:2007+A2:2012
  Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Cirkelsågar - Del 14: Vertikala skivsågar | 19.3.2019 | C |
| 36. | SS-EN 61496–1:2013
  Maskinsäkerhet - Elektriskt avkännande skyddsanordningar - Del 1: Allmänna fordringar och provningar | 19.3.2019 | C |
| 37. | SS-EN ISO 11200:2014
  Akustik - Buller från maskiner och utrustning - Riktlinjer för användning av grundstandard vid beräkning av ljudtrycksnivå vid operatörsplats | 19.3.2019 | B |

Nr

Hänvisning till standard

Datum för återkallande

Typ

1.

SS-EN 1037:1995+A1:2008

Maskinsäkerhet - Förhindrande av oväntad start

19.3.2019

B

2.

SS-EN 474–1:2006+A4:2013

Anläggningsmaskiner - Säkerhet - Del 1: Allmänna krav

Anmärkning:
  Offentliggörandet gäller inte punkt 5.8.1 Sikt – Förarens synfält i standarden, vars tillämpning inte ger presumtion om överensstämmelse med de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i punkterna 1.2.2 och 3.2.1 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG.

19.3.2019

C

3.

SS-EN 1853:1999+A1:2009

Lantbruksmaskiner - Tippvagnar- Säkerhet

19.3.2019

C

4.

SS-EN 1870–6:2002+A1:2009

Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Cirkelsågar - Del 6: Vedkapsågar

19.3.2019

C

5.

SS-EN ISO 4254–5:2009

Lantbruksmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 5: Maskindriven utrustning för jordbearbetning (ISO 4254–5:2008)

19.3.2019

C

6.

SS-EN ISO 4254–7:2009

Lantbruksmaskiner - Maskinsäkerhet - Del 7: Skördetröskor, fälthackor och bomullströskor (ISO 4254–7:2008)

19.3.2019

C

7.

SS-EN 14017:2005+A2:2009

Lantbruksmaskiner - Konstgödselspridare - Maskinsäkerhet

19.3.2019

C

8.

SS-EN ISO 5395–1:2013

Trädgårdsmaskiner - Maskinsäkerhet för motordrivna gräsklippare - Del 1: Terminologi och allmänna provningar (ISO 5395–1:2013)

19.3.2019

C

9.

SS-EN ISO 5395–3:2013

Trädgårdsmaskiner - Maskinsäkerhet för motordrivna gräsklippare - Del 3: Åkbara gräsklippare (ISO 5395–3:2013)

SS-EN ISO 5395–3:2013/A1:2017

19.3.2019

C

10.

SS-EN 12013:2000+A1:2008

Plast- och gummimaskiner - Slutna blandningsmaskiner - Säkerhetskrav

19.3.2019

C

11.

SS-EN 12999:2011+A1:2012

Lyftkranar - Lastbilskranar

19.3.2019

C

12.

SS-EN 13001–3-1:2012+A1:2013

Lyftkranar - Dimensionering - Del 3–1: Gränsvärden och verifiering av stålstrukturer

19.3.2019

C

13.

SS-EN 13135:2013

Lyftkranar - Säkerhet - Konstruktion - Krav på utrustning

19.3.2019

C

14.

SS-EN 13684:2004+A3:2009

Motordrivna trädgårdsredskap - Förarledda gräsluftare – Maskinsäkerhet

19.3.2019

C

15.

SS-EN 15895:2011

Handhållna slagmaskiner som drivs av en drivladdning - Säkerhetskrav - Bultpistoler och märkpistoler

19.3.2019

C

16.

SS-EN 692:2005+A1:2009

Verktygsmaskiner - Mekaniska pressar - säkerhet

19.3.2019

C

17.

SS-EN 693:2001+A2:2011

Verktygsmaskiner - Hydrauliska pressar - Säkerhet

19.3.2019

C

18.

SS-EN 13736:2003+A1:2009

Verktygsmaskiner - Pneumatiska pressar - Säkerhet

19.3.2019

C

19.

SS-EN 848–1:2007+A2:2012

Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Fräsmaskiner - Del 1: Bordfräsmaskiner

19.3.2019

C

20.

SS-EN 1710:2005+A1:2008

Explosiv atmosfär - Utrustning och komponenter avsedda för användning i gruvor under jord

19.3.2019

C

21.

SS-EN 50569:2013

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på centrifuger för kommersiellt bruk

12.1.2021

C

22.

SS-EN 50570:2013

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på torktumlare för kommersiellt bruk

12.1.2021

C

23.

SS-EN 50571:2013

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Särskilda fordringar på tvättmaskiner för kommersiellt bruk

12.1.2021

C

24.

SS-EN 50636–2-107:2015

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Del 2–107: Särskilda fordringar på batteridrivna robotgräsklippare (IEC 60335–2-107:2012, ändrad)

12.1.2020

C

25.

SS-EN 60335–1:2012

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål - Säkerhet - Del 1: Allmänna fordringar (IEC 60335–1:2010, ändrad)

SS-EN 60335–1:2012/A11:2014

3.5.2020

C

26.

SS-EN 60745–2-1:2010

Elektriska handverktyg - Säkerhet - Del 2–1: Särskilda fordringar på borrmaskiner och slagborrmaskiner (IEC 60745–2-1:2003, ändrad + A1:2008)

19.3.2019

C

27.

SS-EN 60745–2-17:2010

SS-EN 60745–2-1:2010

Elektriska handverktyg - Säkerhet - Del 2–17: Särskilda fordringar på handöverfräsar och kantfräsar (IEC 60745–2-17:2010, ändrad)

19.3.2019

C

28.

SS-EN 62841–3-1:2014

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–1: Särskilda fordringar på transportabla bordssågar (IEC 62841–3-1:2014, ändrad)

19.10.2019

C

29.

SS-EN 61029–2-4:2011

Transportabla motordrivna elverktyg - Säkerhet - Del 2–4: Särskilda fordringar på bänkslipmaskiner (IEC 61029–2-4:1993, ändrad + A1:2001, ändrad)

19.3.2019

C

30.

SS-EN 62841–3-6:2014

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–6: Särskilda fordringar på transportabla diamantborrmaskiner med vattenanslutning (IEC 62841–3-6:2014, ändrad)

19.10.2019

C

31.

SS-EN 62841–3-9:2015

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–9: Särskilda fordringar på transportabla kap- och geringssågar (IEC 62841–3-9:2014, ändrad)

15.11.2019

C

32.

SS-EN 62841–3-10:2015

Handhållna och transportabla elverktyg samt trädgårdsmaskiner - Säkerhet - Del 3–10: Särskilda fordringar på transportabla kapmaskiner (IEC 62841–3-10:2015, ändrad)

19.10.2019

C

33.

SS-EN 13241:2003+A2:2016

Portar - Produktstandard, funktionsegenskaper

19.3.2019

C

34.

SS-EN 786:1996+A2:2009

Trädgårdsmaskiner - Elektriskt drivna, förarledda eller handhållna grästrimmare och kantskärare - Maskinsäkerhet

19.3.2019

C

35.

SS-EN 1870–14:2007+A2:2012

Träbearbetningsmaskiner - Maskinsäkerhet - Cirkelsågar - Del 14: Vertikala skivsågar

19.3.2019

C

36.

SS-EN 61496–1:2013

Maskinsäkerhet - Elektriskt avkännande skyddsanordningar - Del 1: Allmänna fordringar och provningar

19.3.2019

C

37.

SS-EN ISO 11200:2014

Akustik - Buller från maskiner och utrustning - Riktlinjer för användning av grundstandard vid beräkning av ljudtrycksnivå vid operatörsplats

19.3.2019

B

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/120

---

BESLUT nr 1/2019 AV DET GEMENSAMMA RÅD

som inrättats enligt det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan,

av den 19 februari 2019

om antagande av arbetsordningarna för gemensamma rådet och handels- och utvecklingskommittén [2019/437]

GEMENSAMMA RÅDET HAR ANTAGIT FÖLJANDE BESLUT

med beaktande av det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan (nedan kallat avtalet), särskilt artiklarna 100, 101 och 102.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Arbetsordningen för gemensamma rådet fastställs i enlighet med bilaga I till detta beslut.

Artikel 2

Arbetsordningen för handels- och utvecklingskommittén fastställs i enlighet med bilaga II till detta beslut.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Kapstaden den 19 februari 2019.

För gemensamma rådet

Bogolo Joy KENEWENDO

Företrädare för de avtalsslutande SADC-staterna

Cecilia MALMSTRÖM

Företrädare för EU

---

BILAGA I

GEMENSAMMA RÅDETS ARBETSORDNING

KAPITEL I

Organisation

Artikel 1

Sammansättning och ordförandeskap

1.   Det gemensamma råd som inrättas genom artikel 100 i det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen (nedan kallad EU) och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan (nedan kallat avtalet) ska fullgöra sina uppgifter i enlighet med artiklarna 100 och 101 i avtalet.

2.   Hänvisningar till ”parterna” i denna arbetsordning ska göras i enlighet med definitionen i artikel 104 i avtalet, nämligen Botswana, Lesotho, Moçambique, Namibia, Eswatini och Sydafrika (nedan kallade de avtalsslutande SADC-staterna), å ena sidan, och EU-parten (vilken omfattar Europeiska unionen eller dess medlemsstater eller Europeiska unionen och dess medlemsstater, med beaktande av deras respektive behörighetsområden), å andra sidan.

3.   I enlighet med artikel 101.1 i avtalet ska gemensamma rådet bestå av berörda ledamöter från Europeiska unionens råd och berörda ledamöter från Europeiska kommissionen, eller deras företrädare, å ena sidan, och av berörda ministrar från de avtalsslutande SADC-staternas regeringar, eller deras företrädare, å andra sidan.

4.   Ordförandeskapet för gemensamma rådet ska växelvis i perioder om tolv (12) månader innehas av företrädare för EU-parten, med beaktande av unionens och dess medlemsstaters respektive behörighetsområden, och av en företrädare för de avtalsslutande SADC-staterna, på ministernivå.

5.   Trots vad som sägs i punkt 4 ska ordförandeskapet för gemensamma rådets ordinarie sammanträden växelvis innehas av företrädare för EU-parten, med beaktande av unionens och dess medlemsstaters respektive behörighetsområden, och av en företrädare för de avtalsslutande SADC-staterna. Ordförandeskapet för det första sammanträdet i gemensamma rådet ska innehas gemensamt av parterna.

6.   Trots den period som avses i punkt 4 ska den första perioden inledas dagen efter det att gemensamma rådet hållit sitt första sammanträde och avslutas den 31 december samma år. Ordförandeskapet ska under den första perioden innehas av en företrädare för de avtalsslutande SADC-staterna.

Artikel 2

Sammanträden

1.   I enlighet med artikel 102.4 i avtalet ska gemensamma rådet sammanträda på ministernivå med jämna mellanrum, dock minst vartannat år; om parterna kommit överens om det kan rådet dessutom kalla till extra sammanträden när omständigheterna så kräver.

2.   Gemensamma rådets sammanträden ska hållas växelvis i Bryssel eller på en av de avtalsslutande SADC-staternas territorium, såvida inte parterna kommer överens om något annat.

3.   Den part som innehar ordförandeskapet ska efter samråd med den andra parten sammankalla till gemensamma rådets sammanträden, såvida inte parterna kommer överens om något annat.

4.   Parterna får komma överens om att hålla gemensamma rådets sammanträden på elektronisk väg.

Artikel 3

Observatörer

Gemensamma rådet får besluta att bjuda in observatörer att delta i dess sammanträden vid enstaka tillfällen och fastställa vilka punkter på dagordningen som ska vara öppna för dessa observatörer.

Artikel 4

Sekretariat

1.   Uppdraget som gemensamma rådets sekretariat (nedan kallat sekretariatet) ska innehas växelvis, under tolv (12) månader i taget, av generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen, å ena sidan, och SADC-sekretariatets enhet för avtalsslutande SADC-stater, å den andra. Dessa perioder ska sammanfalla med de perioder för ordförandeskapet som fastställs i artikel 1.4 och 1.6.

2.   På EU-partens sida ska Europeiska kommissionen utarbeta preliminära dagordningar och utkast till protokoll och generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd ska distribuera alla officiella dokument som är avsedda för eller kommer från gemensamma rådet.

3.   På de avtalsslutande SADC-staternas sida ska enheten för avtalsslutande SADC-stater utarbeta preliminära dagordningar och utkast till protokoll och enheten för avtalsslutande SADC-stater ska distribuera alla officiella dokument som är avsedda för eller kommer från gemensamma rådet.

KAPITEL II

Funktion

Funktion

Artikel 5

Handlingar

När gemensamma rådets överläggningar grundar sig på skriftliga handlingar ska sekretariatet numrera handlingarna och distribuera dem som gemensamma rådets handlingar.

Artikel 6

Sammanträden: kallelse och dagordning

1.   Sekretariatet ska kalla parterna till sammanträde i gemensamma rådet och begära in bidrag till dagordningen senast trettio (30) dagar före sammanträdet. Om det gäller en brådskande fråga eller oförutsedda omständigheter får sammanträdet sammankallas med kort varsel.

2.   En preliminär dagordning för varje sammanträde ska upprättas av sekretariatet. Sekretariatet ska skicka denna till gemensamma rådets ordförande och ledamöter senast fjorton (14) dagar före sammanträdets början.

3.   Den preliminära dagordningen ska innehålla de punkter som en part begärt att sekretariatet för upp på dagordningen.

4.   Gemensamma rådet ska anta dagordningen i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som är uppsatta på den preliminära dagordningen får föras upp på dagordningen om parterna är överens om det.

5.   Gemensamma rådets ordförande kan, efter godkännande av samtlig parter, be experter delta i gemensamma rådets sammanträden för att informera om särskilda ämnen.

Artikel 7

Protokoll

1.   Ett utkast till protokoll ska för varje sammanträde utarbetas av sekretariatet, senast tjugoen (21) dagar efter sammanträdets slut, om inte annat beslutas genom ömsesidig överenskommelse mellan parterna.

2.   Protokollet ska som regel för varje punkt på dagordningen innehålla uppgifter om

| a) | de handlingar som lämnats till gemensamma rådet, |
| --- | --- |

a)

de handlingar som lämnats till gemensamma rådet,

| b) | alla uttalanden som en ledamot av gemensamma rådet begärt ska tas till protokollet, och |
| --- | --- |

b)

alla uttalanden som en ledamot av gemensamma rådet begärt ska tas till protokollet, och

| c) | de frågor parterna enats om, till exempel beslut, rekommendationer eller gemensam kommunikéer. |
| --- | --- |

c)

de frågor parterna enats om, till exempel beslut, rekommendationer eller gemensam kommunikéer.

3.   Utkastet till protokoll till varje sammanträde ska godkännas skriftligt av båda parterna inom fyrtiotvå (42) dagar efter sammanträdet eller inom en annan tidsfrist som parterna har enats om. När protokollet justerats ska två autentiska exemplar undertecknas av parternas företrädare i enlighet med deras respektive interna krav, och parterna ska erhålla ett exemplar vardera.

Artikel 8

Beslut och rekommendationer

1.   I enlighet med artikel 102 i avtalet ska gemensamma rådet enhälligt anta beslut eller rekommendationer i de fall som anges i avtalet.

2.   När gemensamma rådet enligt avtalet har befogenhet att anta beslut eller rekommendationer ska sådana akter benämnas ”beslut” respektive ”rekommendation” i protokollet. Sekretariatet ska förse varje beslut eller rekommendation som antagits med ett löpnummer, datum för antagandet och en beskrivning av ämnet. I varje beslut eller rekommendation ska det anges när beslutet eller rekommendationen träder i kraft.

3.   Om en avtalsslutande SADC-stat är förhindrad att delta i ett sammanträde i gemensamma rådet ska sekretariatet informera den ledamoten om de beslut eller rekommendationer som man enats om vid det sammanträdet. Den berörda avtalsslutande SADC-staten ska inom tio (10) kalenderdagar efter avsändandet av besluten eller rekommendationerna tillhandahålla ett skriftligt svar där den anger vilka beslut eller rekommendationer den inte kan ställa sig bakom, inbegripet skälen till detta. Om ett sådant skriftligt svar inte inkommit inom den angivna tidsfristen, ska besluten eller rekommendationerna anses antagna. Om den avtalsslutande SADC-stat som inte deltog inte ställer sig bakom ett eller flera beslut eller rekommendationerna ska parterna arbeta för att lösa kvarstående frågor genom skriftligt förfarande eller på elektronisk väg i enlighet med punkt 4.

4.   I perioden mellan sammanträdena får gemensamma rådet anta beslut eller rekommendationer genom ett skriftligt förfarande eller på elektronisk väg om båda parterna är överens om det. Det skriftliga förfarandet ska utgöras av en notväxling mellan parternas företrädare.

5.   Beslut och rekommendationer som antas av gemensamma rådet ska bestyrkas genom att två exemplar undertecknas av en företrädare för Europeiska kommissionen på EU-partens vägnar och av en företrädare för de avtalsslutande SADC-staterna.

Artikel 9

Offentlighet

1.   Om inte parterna beslutar något annat ska gemensamma rådets sammanträden inte vara offentliga.

2.   Parterna får besluta att gemensamma rådets beslut och rekommendationer ska offentliggöras.

Artikel 10

Arbetsspråk

Om inte parterna beslutar något annat ska all korrespondens och kommunikation mellan parterna som rör gemensamma rådets arbete, liksom överläggningarna under gemensamma rådets sammanträden, vara på engelska och portugisiska.

KAPITEL III

Slutbestämmelser

Slutbestämmelser

Artikel 11

Utgifter

1.   Parterna ska stå för sina respektive utgifter de ådrar sig till följd av att de deltar i gemensamma rådets sammanträden, såväl utgifter för personal, resor och uppehälle som för post och telekommunikationer.

2.   Den part som är värd för ett sammanträde ska stå för utgifter för anordnande av sammanträdet, tolkning och mångfaldigande av handlingar.

Artikel 12

Handels- och utvecklingskommittén

I enlighet med artikel 103.5 i avtalet ska handels- och utvecklingskommittén rapportera till och ansvara inför gemensamma rådet.

Artikel 13

Ändring av arbetsordningen

Denna arbetsordning får ändras skriftligen genom ett beslut av gemensamma rådet och antas i enlighet med artikel 8 i denna arbetsordning.

---

BILAGA II

HANDELS- OCH UTVECKLINGSKOMMITTÉNS ARBETSORDNING

KAPITEL I

Organisation

Artikel 1

Sammansättning och ordförandeskap

1.   Den handels- och utvecklingskommitté som inrättas genom artikel 103 i det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan (nedan kallat avtalet) ska fullgöra sina uppgifter i enlighet med den artikeln.

2.   Hänvisningar till ”parterna” i denna arbetsordning ska göras i enlighet med definitionen i artikel 104 i avtalet, nämligen Botswana, Lesotho, Moçambique, Namibia, Eswatini och Sydafrika (nedan kallade de avtalsslutande SADC-staterna), å ena sidan, och EU-parten (vilken omfattar Europeiska unionen eller dess medlemsstater eller Europeiska unionen och dess medlemsstater, med beaktande av deras respektive behörighetsområden), å andra sidan.

3.   I enlighet med artikel 103.1 i avtalet ska handels- och utvecklingskommittén bestå av parternas företrädare, vanligtvis på högre tjänstemannanivå.

4.   Ordförandeskapet för handels- och utvecklingskommitténs sammanträden ska innehas växelvis, under tolv (12) månader i taget, av en högre tjänsteman från Europeiska kommissionen och av en högre tjänsteman från de avtalsslutande SADC-staterna. Ordförandeskapet för det första sammanträdet i handels- och utvecklingskommittén ska innehas gemensamt av parternas relevanta företrädare.

5.   Trots den period som avses i punkt 4 ska den första perioden inledas dagen efter det att handels- och utvecklingskommittén hållit sitt första sammanträde och avslutas den 31 december samma år. Ordförandeskapet ska under den första perioden innehas av en företrädare för de avtalsslutande SADC-staterna.

Artikel 2

Sammanträden

1.   Handels- och utvecklingskommittén ska sammanträda regelbundet, minst en gång per år, liksom på begäran av en av parterna. Sammanträdena ska hållas växelvis i Bryssel eller på en av de avtalsslutande SADC-staternas territorium, såvida inte parterna kommer överens om något annat.

2.   Den part som har ordförandeskapet ska efter samråd med den andra parten sammankalla till handels- och utvecklingskommitténs sammanträden, såvida inte parterna kommer överens om något annat.

3.   Parterna får komma överens om att hålla handels- och utvecklingskommitténs sammanträden på elektronisk väg.

Artikel 3

Observatörer

Handels- och utvecklingskommittén får besluta att bjuda in observatörer att delta i dess sammanträden vid enstaka tillfällen och fastställa vilka punkter på dagordningen kommer att vara öppna för dessa observatörer.

Artikel 4

Sekretariat

1.   Den part som innehar ordförandeskapet för handels- och utvecklingskommitténs sammanträde ska fungera som handels- och utvecklingskommitténs sekretariat (nedan kallat sekretariatet).

2.   När sammanträdet äger rum på elektronisk väg ska den part som innehar ordförandeskapet fungera som sekretariat.

KAPITEL II

Funktion

Funktion

Artikel 5

Handlingar

När handels- och utvecklingskommitténs överläggningar grundar sig på skriftliga handlingar ska sekretariatet numrera handlingarna och distribuera dem som handels- och utvecklingskommitténs handlingar.

Artikel 6

Sammanträden: kallelse och dagordning

1.   Sekretariatet ska kalla parterna till sammanträde och begära in bidrag till dagordningen från parterna senast trettio (30) dagar före sammanträdet. Om det gäller en brådskande fråga eller oförutsedda omständigheter får sammanträdet sammankallas med kort varsel.

2.   En preliminär dagordning för varje sammanträde ska upprättas av sekretariatet. Sekretariatet ska skicka denna till handels- och utvecklingskommitténs ordförande och till dess ledamöter senast fjorton (14) dagar före sammanträdets början.

3.   Den preliminära dagordningen ska innehålla de punkter som en part begärt att sekretariatet för upp på dagordningen.

4.   Handels- och utvecklingskommittén ska anta dagordningen i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som är uppsatta på den preliminära dagordningen får föras upp på dagordningen om parterna är överens om det.

5.   Handels- och utvecklingskommitténs ordförande får, om samtliga parter är överens om det, be experter delta i gemensamma rådets sammanträden för att informera om särskilda ämnen.

Artikel 7

Rapport från sammanträde

En rapport från varje sammanträde ska upprättas av sekretariatet och antas i slutet av varje sammanträde, om inte parterna kommer överens om något annat.

Artikel 8

Beslut och rekommendationer

1.   I enlighet med artikel 103.6 i avtalet ska handels- och utvecklingskommittén enhälligt anta beslut eller rekommendationer i de fall som anges i avtalet eller när gemensamma rådet har delegerat sådan befogenhet till handels- och utvecklingskommittén.

2.   När handels- och utvecklingskommittén enligt avtalet ges befogenhet att anta beslut eller rekommendationer, eller när gemensamma rådet har delegerat denna befogenhet till handels- och utvecklingskommittén, ska dessa akter benämnas ”beslut” respektive ”rekommendation” i den rapport från sammanträdet som avses i artikel 7. Sekretariatet ska förse varje beslut eller rekommendation som antagits med ett löpnummer, datum för antagandet och en beskrivning av ämnet. I varje beslut eller rekommendation ska det anges när beslutet eller rekommendationen träder i kraft.

3.   Om en avtalsslutande SADC-stat är förhindrad delta vid ett sammanträde, ska sekretariatet informera den ledamoten om de beslut eller rekommendationer som man enats om vid det sammanträdet. Den berörda avtalsslutande SADC-staten ska inom tio (10) kalenderdagar efter avsändandet av besluten eller rekommendationerna tillhandahålla ett skriftligt svar där den anger vilka beslut eller rekommendationer den inte kan ställa sig bakom, inbegripet skälen till detta. Om ett sådant skriftligt svar inte inkommit inom den angivna tidsfristen, ska besluten eller rekommendationerna anses antagna. Om den avtalsslutande SADC-stat som inte deltog inte ställer sig bakom ett eller flera beslut eller rekommendationerna ska parterna arbeta för att lösa kvarstående frågor genom skriftligt förfarande eller på elektronisk väg i enlighet med punkt 4.

4.   Under perioden mellan sammanträdena får handels- och utvecklingskommittén anta beslut eller rekommendationer genom ett skriftligt förfarande om parterna är överens om det. Det skriftliga förfarandet ska utgöras av en notväxling mellan parternas företrädare.

5.   Beslut och rekommendationer som antas av handels- och utvecklingskommittén ska bestyrkas genom två exemplar som ska undertecknas av en företrädare för EU och en företrädare för de avtalsslutande SADC-staterna.

Artikel 9

Offentlighet

1.   Om inte parterna beslutar något annat ska handels- och utvecklingskommitténs sammanträden inte vara offentliga.

2.   Parterna får besluta att offentliggöra handels- och utvecklingskommitténs beslut och rekommendationer.

KAPITEL III

Slutbestämmelser

Slutbestämmelser

Artikel 10

Utgifter

1.   Varje part ska stå för sina utgifter för att delta i handels- och utvecklingskommitténs sammanträden, såväl utgifter för personal, resor och uppehälle som för post och telekommunikationer.

2.   Den part som är värd för ett sammanträde ska stå för utgifter för anordnande av sammanträdet, tolkning och mångfaldigande av handlingar.

Artikel 11

Särskilda kommittéer och andra organ

1.   Den särskilda kommittén för tull- och handelslättnader, som inrättas enligt artikel 50 i avtalet, partnerskapet på jordbruksområdet, som inrättas genom artikel 68 i avtalet, och den särskilda kommittén för geografiska beteckningar och handel med vin och sprit, som inrättas genom artikel 13 i protokoll 3 till avtalet, ska rapportera till handels- och utvecklingskommittén.

2.   I enlighet med artikel 50.2 f i avtalet respektive artikel 13.5 i protokoll 3 till avtalet ska den särskilda kommittén för tull- och handelslättnader och den särskilda kommittén för geografiska beteckningar och handel med vin och sprit fastställa sina egna arbetsordningar.

3.   I enlighet med artikel 68.3 i avtalet ska de praktiska bestämmelserna för partnerskapet på jordbruksområdet fastställas i samförstånd mellan parterna inom ramen för handels- och utvecklingskommittén.

4.   Enligt artikel 103.3 i avtalet får handels- och utvecklingskommittén inrätta särskilda tekniska grupper för att behandla särskilda frågor som faller inom deras behörighet.

5.   Handels- och utvecklingskommittén ska fastställa arbetsordningen för de särskilda tekniska grupper som avses i punkt 4. Handels- och utvecklingskommittén får besluta att upplösa särskilda tekniska grupper och fastställa eller ändra de uppgifter som ålagts dem.

6.   Särskilda tekniska grupper ska rapportera till handels- och utvecklingskommittén efter varje sammanträde.

Artikel 12

Ändring av arbetsordningen

Denna arbetsordning får ändras skriftligen genom ett beslut av handels- och utvecklingskommittén och antas i enlighet med artikel 8 i denna arbetsordning.

---

| 19.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 75/128 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 75/128

---

BESLUT nr 2/2019 AV DET GEMENSAMMA RÅD

som inrättats enligt det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan,

av den 19 februari 2019

om antagande av arbetsordningen för undvikande och lösning av tvister och uppförandekoden för skiljemän och medlare [2019/438]

GEMENSAMMA RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan (nedan kallat avtalet), särskilt artiklarna 89.1, 100, 101 och 102.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Arbetsordningen för undvikande och lösning av tvister i enlighet med bilaga I till detta beslut antas härmed.

Artikel 2

Uppförandekoden för skiljemän och medlare i enlighet med bilaga II till detta beslut antas härmed.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Kapstaden den 19 februari 2019.

För gemensamma rådet

Bogolo Joy KENEWENDO

Företrädare för de avtalsslutande SADC-staterna

Cecilia MALMSTRÖM

Företrädare för EU

---

BILAGA I

ARBETSORDNING FÖR FÖREBYGGANDE AV TVISTER OCH TVISTELÖSNING

Artikel 1

Definitioner

I denna arbetsordning och i enlighet med del III (Förebyggande av tvister och tvistelösning) i avtalet avses med

a)   administrativ personal: i förbindelse med en skiljeman, personer som står under en skiljemans ledning och kontroll och som inte är biträden,

b)   rådgivare: en person som anlitats av en part för att ge råd till eller biträda den parten i samband med skiljeförfarandet,

c)   avtalet: det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan, undertecknat den 10 juni 2016,

d)   skiljeman: en ledamot av skiljenämnden,

e)   skiljenämnd: en nämnd som tillsatts i enlighet med artikel 80 i avtalet,

f)   biträde: en person som inom ramen för en skiljemans mandat och under den skiljemannens ledning och kontroll utför utredningsarbete eller bistår den skiljemannen,

g)   klagande part: den part som i enlighet med artikel 80 i avtalet begär att en skiljenämnd ska tillsättas,

h)   dag: en kalenderdag,

i)   part: part i tvisten,

j)   svarande part: den part som påstås ha överträtt de bestämmelser som omfattas av artikel 76 i avtalet, och

k)   företrädare för en part: en person som är anställd inom eller utsedd av en parts offentliga förvaltning (ministerium, myndighet eller annat organ), och företräder denna part i en tvist angående avtalet.

Artikel 2

Underrättelser

1.   Varje begäran, meddelande, skriftlig inlaga eller annan handling från skiljenämnden ska sändas till båda parterna samtidigt.

2.   Varje begäran, meddelande, skriftlig inlaga eller annan handling från en part som riktar sig till skiljenämnden ska sändas i kopia till den andra parten samtidigt.

3.   Varje begäran, meddelande, skriftlig inlaga eller annan handling från en part som riktar sig till den andra parten ska sändas i kopia till skiljenämnden samtidigt, om så är lämpligt.

4.   Varje underrättelse som avses i punkterna 1, 2 och 3 ska göras via e-post eller, om så är lämpligt, genom något annat telekommunikationsmedel som lämnar bevis för att den har avsänts. Om inte något annat kan bevisas anses en sådan underrättelse ha överlämnats den dag då den avsändes.

5.   Alla underrättelser ska skickas till Europeiska kommissionens generaldirektorat för handel i Europeiska unionen respektive till de avtalsslutande SADC-staternas samordnare, i enlighet med artikel 105 i avtalet.

6.   Rättelse av mindre skrivfel i en begäran, ett meddelande, en skriftlig inlaga eller annan handling med anknytning till förfarandena i skiljenämnden får ske genom att en ny handling överlämnas i vilken ändringarna tydligt anges.

7.   Om sista dagen för överlämnande av en handling infaller på en officiell helgdag i Europeiska kommissionen eller i den eller de berörda avtalsslutande SADC-staterna, ska handlingen betraktas som överlämnad nästföljande arbetsdag.

8.   Beroende på tvistens art ska varje begäran eller underrättelse som sänds till handels- och utvecklingskommittén också sändas i kopia till de andra relevanta underkommittéer som inrättats enligt avtalet.

Artikel 3

Utnämning av skiljemän

1.   Om en skiljeman utses genom lottning i enlighet med artikel 80 i avtalet, ska handels- och utvecklingskommitténs ordförande snarast underrätta parterna om dag, tid och plats för lottningen.

2.   Parterna får närvara vid lottningen, och lottningen ska genomföras med den eller de parter som är närvarande.

3.   Handels- och utvecklingskommitténs ordförande ska skriftligen underrätta varje person som valts ut att fungera som skiljeman om utnämningen. Varje person ska bekräfta sin tillgänglighet till båda parterna inom fem (5) dagar från den dag då personen mottog uppgifterna om utnämningen.

4.   Om den förteckning som anges i artikel 94 i avtalet inte har upprättats eller inte innehåller tillräckligt många namn vid den tidpunkt då en begäran inges enligt artikel 80.3 i avtalet, ska skiljemännen utses genom lottning bland de personer som formellt har föreslagits av den ena eller båda parterna.

Artikel 4

Konstituerande sammanträde

1.   Om parterna inte kommer överens om något annat, ska de inom tio (10) dagar från det att skiljenämnden tillsatts sammanträda med nämnden för att besluta om sådana frågor som parterna eller skiljenämnden anser lämpliga, bland annat

| a) | arvode och kostnadsersättning som ska utgå till skiljemännen i enlighet med Världshandelsorganisationens (WTO) normer, |
| --- | --- |

a)

arvode och kostnadsersättning som ska utgå till skiljemännen i enlighet med Världshandelsorganisationens (WTO) normer,

| b) | arvode som ska utgå till biträden, vars sammanlagda belopp inte får överstiga 50 % av arvodet till skiljemän, eller |
| --- | --- |

b)

arvode som ska utgå till biträden, vars sammanlagda belopp inte får överstiga 50 % av arvodet till skiljemän, eller

| c) | tidsplanen för förfarandena. |
| --- | --- |

c)

tidsplanen för förfarandena.

2.   Skiljemän och företrädare för parterna får delta i det sammanträde som avses i punkt 1 via telefon- eller videokonferens.

Artikel 5

Mandat

1.   Om parterna inte kommer överens om något annat inom sju (7) dagar från det att skiljenämnden tillsatts, ska skiljenämndens mandat vara att

| a) | mot bakgrund av de relevanta bestämmelser i avtalet som parterna åberopar pröva den fråga som anges i begäran om tillsättande av skiljenämnden, |
| --- | --- |

a)

mot bakgrund av de relevanta bestämmelser i avtalet som parterna åberopar pröva den fråga som anges i begäran om tillsättande av skiljenämnden,

| b) | förklara huruvida den berörda åtgärden är förenlig med de bestämmelser som omfattas av artikel 76 i avtalet, och |
| --- | --- |

b)

förklara huruvida den berörda åtgärden är förenlig med de bestämmelser som omfattas av artikel 76 i avtalet, och

| c) | avge en rapport i enlighet med artiklarna 81 och 82 i avtalet. |
| --- | --- |

c)

avge en rapport i enlighet med artiklarna 81 och 82 i avtalet.

2.   Om parterna kommer överens om andra mandat, ska de anmäla det mandat som de kommit överens om till skiljenämnden inom den tidsperiod som anges i punkt 1.

Artikel 6

Skriftliga inlagor

Den klagande parten ska överlämna sin skriftliga inlaga senast tjugo (20) dagar efter det att skiljenämnden tillsattes. Den svarande parten ska överlämna sin skriftliga inlaga senast tjugo (20) dagar efter det att den klagande partens skriftliga inlaga överlämnades.

Artikel 7

Skiljenämndens arbete

1.   Skiljenämndens ordförande ska leda nämndens samtliga sammanträden. Skiljenämnden får delegera rätten att fatta beslut i administrativa frågor och procedurfrågor till ordföranden.

2.   Om inte annat föreskrivs i del III i avtalet eller i denna arbetsordning får skiljenämnden använda vilka hjälpmedel den vill för fullgörandet av sin uppgift, inbegripet telefon, telefax eller dataförbindelser.

3.   Endast skiljemän har rätt att delta i skiljenämndens överläggningar, men skiljenämnden kan tillåta att dess biträden är närvarande vid överläggningarna.

4.   Skiljenämnden ska ensam vara behörig att formulera sina beslut eller rapporter och får inte delegera denna uppgift.

5.   Om det uppkommer en förfarandefråga som inte täcks av del III i avtalet eller dess bilagor får skiljenämnden efter samråd med parterna besluta om ett lämpligt förfarande som är förenligt med de bestämmelserna.

6.   Om skiljenämnden anser att en tidsperiod i förfarandet behöver ändras – med undantag för de tidsperioder som anges i del III i avtalet – eller att någon annan anpassning behöver göras av förfarandet eller i administrativt hänseende, ska den skriftligen och efter samråd med parterna underrätta parterna om skälen till ändringen eller anpassningen och ange vilken tidsperiod respektive anpassning som är nödvändig.

Artikel 8

Ersättande

1.   Om en skiljeman är förhindrad att delta i förfarandet, avsäger sig sitt uppdrag eller behöver ersättas, ska en ersättare utses i enlighet med artikel 80.3 i avtalet.

2.   Om en part anser att en skiljeman inte uppfyller kraven i bilaga II (Uppförandekod för skiljemän och medlare) och därför bör ersättas, ska den parten underrätta den andra parten inom femton (15) dagar från det att den fått tillräckliga belägg för skiljemannens påstådda underlåtenhet att uppfylla kraven i den bilagan.

3.   Parterna ska samråda med varandra inom femton (15) dagar från underrättelsen till den andra parten.

4.   Parterna ska informera skiljemannen om den påstådda underlåtenheten och får begära att skiljemannen vidtar åtgärder för att avhjälpa underlåtenheten. De får också, om de är överens om det, avsätta skiljemannen och utse en ny skiljeman i enlighet med artikel 80 i avtalet.

5.   Om parterna inte kan enas kring behovet att ersätta skiljemannen, med undantag för om det är fråga om skiljenämndens ordförande, får endera parten begära att frågan hänskjuts till skiljenämndens ordförande, vars beslut ska vara slutligt.

6.   Om skiljenämndens ordförande finner att skiljemannen inte uppfyller kraven i bilaga II (Uppförandekod för skiljemän och medlare), ska den nya skiljemannen utses i enlighet med artikel 80 i avtalet.

7.   Om parterna inte kan enas om behovet av att ersätta ordföranden, kan endera parten begära att frågan hänskjuts till en av de återstående ledamöter som är upptagna i den förteckning över personer som upprättats enligt artikel 94 i avtalet och utvalda för att fungera som ordförande i skiljenämnden. Personens namn ska genom lottning dras av ordföranden för handels- och utvecklingskommittén. Den person som på så sätt valts ut ska fatta ett beslut om huruvida ordföranden uppfyller kraven i bilaga II (Uppförandekod för skiljemän och medlare). Det beslutet är slutligt. Om beslutet är att ordföranden inte uppfyller kraven i bilaga II (Uppförandekod för skiljemän och medlare), ska den nya ordföranden väljas ut i enlighet med artikel 80 i avtalet.

Artikel 9

Förhandlingar

1.   Utifrån den tidsplan som fastställs i enlighet med artikel 4.1 c, och efter samråd med parterna och övriga skiljemän, ska skiljenämndens ordförande underrätta parterna om dag, tid och plats för utfrågningen. Om förhandlingen är offentlig ska den part på vars territorium förhandlingen äger rum offentliggöra dessa uppgifter.

2.   Om parterna inte kommer överens om något annat, ska förhandlingen äga rum i Bryssel om den klagande parten är en avtalsslutande SADC-stat eller Södra Afrikas tullunion (Sacu), allt efter omständigheterna, och på de avtalsslutande SADC-staternas territorier om den klagande parten är Europeiska unionen. Om tvisten rör en åtgärd som upprätthålls av en avtalsslutande SADC-stat, ska förhandlingen äga rum på den statens territorium, såvida inte staten inom tio (10) dagar från det att skiljenämnden tillsattes skriftligen anmäler till skiljenämnden att en annan plats bör användas.

3.   Den svarande parten ska stå för de kostnader som härrör från den logistiska administrationen av förhandlingen, inbegripet kostnaderna för att hyra lokal för förhandlingen. Dessa kostnader får inte inkludera kostnader för översättning eller tolkning, och inte heller kostnader för rådgivare, skiljemän, eller skiljemännens administrativa personal eller biträden.

4.   Skiljenämnden får anordna ytterligare förhandlingar om parterna är överens om detta.

5.   Samtliga skiljemän ska närvara under hela förhandlingen.

6.   Om parterna inte kommer överens om något annat, får följande personer närvara vid en förhandling, oavsett om den är offentlig eller inte:

| a) | En parts företrädare. |
| --- | --- |

a)

En parts företrädare.

| b) | Rådgivare. |
| --- | --- |

b)

Rådgivare.

| c) | Biträden och administrativ personal. |
| --- | --- |

c)

Biträden och administrativ personal.

| d) | Tolkar, översättare och protokollförare från skiljenämnden. |
| --- | --- |

d)

Tolkar, översättare och protokollförare från skiljenämnden.

| e) | Experter, enligt beslut av skiljenämnden i enlighet med artikel 90 i avtalet. |
| --- | --- |

e)

Experter, enligt beslut av skiljenämnden i enlighet med artikel 90 i avtalet.

7.   Senast sju (7) arbetsdagar före dagen för en förhandling ska vardera parten till skiljenämnden och till den andra parten överlämna en förteckning över namnen på de personer som på deras vägnar kommer att framföra muntliga synpunkter eller göra en föredragning under förhandlingen, liksom namnen på andra företrädare och rådgivare som kommer att närvara.

8.   Enligt artikel 89.2 i avtalet ska skiljenämndens förhandlingar vara offentliga, såvida inte skiljenämnden beslutar något annat på eget initiativ eller på begäran av parterna.

9.   Skiljenämnden ska i samråd med parterna besluta om lämpliga logistiska arrangemang och förfaranden för att säkerställa att offentliga förhandlingar anordnas på ett ändamålsenligt sätt. Sådana förfaranden kan bland annat bestå i att använda direktutsändning på webben eller intern-TV.

10.   Skiljenämnden ska leda förhandlingen på följande sätt, varvid den klagande parten och den svarande parten ska tilldelas lika lång tid för såväl framställning som genmäle:

| | Framställning






  a) | Den klagande partens framställning. |
| --- | --- | --- |

Framställning

a)

Den klagande partens framställning.

| b) | Den svarande partens framställning. |
| --- | --- |

b)

Den svarande partens framställning.

| | Genmäle






  a) | Den klagande partens replik. |
| --- | --- | --- |

Genmäle

a)

Den klagande partens replik.

| b) | Den svarande partens duplik. |
| --- | --- |

b)

Den svarande partens duplik.

11.   Skiljenämnden får när som helst under förhandlingen ställa frågor till parterna.

12.   Skiljenämnden ska sörja för att det görs en utskrift av förhandlingen och att parterna inom rimlig tid efter förhandlingen får ett exemplar av denna. Parterna får lämna synpunkter på utskriften och skiljenämnden får ta dessa synpunkter under övervägande.

13.   Parterna får inom tio (10) dagar efter förhandlingen överlämna en kompletterande skriftlig inlaga rörande frågor som tagits upp under förhandlingen.

Artikel 10

Skriftliga frågor

1.   Skiljenämnden får när som helst under ett förfarande ställa skriftliga frågor till en av eller båda parterna. Frågor som ställs till en part ska sändas i kopia till den andra parten.

2.   Vardera parten ska tillhandahålla den andra parten en kopia av sina svar på skiljenämndens frågor. Den andra parten ska ges tillfälle att lämna skriftliga synpunkter på partens svar inom sju (7) dagar efter det att en sådan kopia överlämnats.

Artikel 11

Konfidentiell behandling

1.   Alla uppgifter som en part lämnar till skiljenämnden och som enligt den parten är konfidentiella ska behandlas som sådana av den andra parten och av skiljenämnden. En part som till skiljenämnden lämnar in en skriftlig inlaga som innehåller konfidentiella uppgifter ska på begäran av den andra parten också inom femton (15) dagar tillhandahålla en icke-konfidentiell version av inlagan som kan offentliggöras.

2.   Inget i denna arbetsordning ska hindra en part från att offentliggöra sina egna ståndpunkter under förutsättning att parten, när den hänvisar till uppgifter som lämnats av den andra parten, inte lämnar ut några uppgifter som den andra parten har angivit som konfidentiella.

3.   Skiljenämnden ska sammanträda bakom stängda dörrar när en parts inlagor och framställningar innehåller konfidentiell affärsinformation. Parterna ska upprätthålla konfidentialiteten avseende förhandlingar i skiljenämnden som hålls bakom stängda dörrar.

Artikel 12

Ensidiga kontakter

1.   Skiljenämnden får inte sammanträffa eller kommunicera med någon av parterna i den andra partens frånvaro.

2.   En skiljeman får inte diskutera någon aspekt av den fråga förfarandet gäller med en eller båda parterna i de andra skiljemännens frånvaro.

Artikel 13

Amicus curiae-inlagor

1.   Om parterna inte kommer överens om något annat inom fem (5) dagar räknat från dagen för tillsättandet av skiljenämnden, får skiljenämnden ta emot skriftliga inlagor som den inte begärt från en fysisk person från en part eller en juridisk person som är etablerad på en parts territorium och som är fristående från parternas myndigheter, förutsatt att dessa

| a) | mottas av skiljenämnden inom tio (10) dagar räknat från dagen för tillsättandet av skiljenämnden, |
| --- | --- |

a)

mottas av skiljenämnden inom tio (10) dagar räknat från dagen för tillsättandet av skiljenämnden,

| b) | har direkt relevans för en sakfråga eller en rättslig fråga som prövas av skiljenämnden, |
| --- | --- |

b)

har direkt relevans för en sakfråga eller en rättslig fråga som prövas av skiljenämnden,

| c) | innehåller en beskrivning av den person som inger inlagan, med uppgift, för en fysisk person, om medborgarskap och, för en juridisk person, etableringsort, art av verksamhet, rättsliga status, allmänna syften och finansieringskällor, |
| --- | --- |

c)

innehåller en beskrivning av den person som inger inlagan, med uppgift, för en fysisk person, om medborgarskap och, för en juridisk person, etableringsort, art av verksamhet, rättsliga status, allmänna syften och finansieringskällor,

| d) | anger arten av det intresse som personen har i skiljenämndens förfarande, och |
| --- | --- |

d)

anger arten av det intresse som personen har i skiljenämndens förfarande, och

| e) | inges på de språk som parterna valt i enlighet med artikel 15.1 och 15.2 i denna arbetsordning. |
| --- | --- |

e)

inges på de språk som parterna valt i enlighet med artikel 15.1 och 15.2 i denna arbetsordning.

2.   Inlagorna ska överlämnas till parterna för synpunkter. Parterna får lämna synpunkter till skiljenämnden inom tio (10) dagar efter överlämnandet.

3.   Skiljenämnden ska i sin rapport förteckna samtliga inlagor som den tagit emot i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Skiljenämnden ska inte vara skyldig att i sin rapport kommentera de framställningar som görs i sådana inlagor, men om den gör det ska den även ta hänsyn till eventuella synpunkter från parterna i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

Artikel 14

Brådskande fall

I sådana brådskande fall som avses i del III i avtalet ska skiljenämnden efter samråd med parterna på lämpligt sätt anpassa de tidsperioder som anges i denna arbetsordning. Skiljenämnden ska underrätta parterna om anpassningarna.

Artikel 15

Översättning och tolkning

1.   Vid de samråd som avses i artikel 77 i avtalet, och senast under det sammanträde som avses i artikel 4.1 i denna arbetsordning, ska parterna sträva efter att enas om ett gemensamt arbetsspråk för förfarandena vid skiljenämnden.

2.   Om parterna inte kan enas om ett gemensamt arbetsspråk, ska reglerna i artikel 91.2 i avtalet tillämpas.

3.   Den svarande parten ska ombesörja tolkning av muntliga framställningar till de språk som parterna valt.

4.   Skiljenämndens rapporter och beslut ska läggas fram på det eller de språk som parterna valt. Om parterna inte har kommit överens om ett gemensamt arbetsspråk, ska skiljenämndens interimsrapport och slutrapport utfärdas på ett av WTO:s arbetsspråk.

5.   Parterna får lämna synpunkter vad gäller översättningens korrekthet på alla översatta versioner av handlingar som upprättats i enlighet med denna arbetsordning.

6.   Vardera parten ska stå för kostnaderna för översättning av sina skriftliga inlagor. Alla kostnader för översättning av ett avgörande ska bäras lika av parterna.

Artikel 16

Andra förfaranden

Tidsperioderna i denna arbetsordning ska anpassas enligt de särskilda tidsperioder som har fastställts för skiljenämndens antagande av en rapport eller ett beslut i förfarandena enligt artiklarna 84, 85, 86 och 87 i avtalet.

---

BILAGA II

UPPFÖRANDEKOD FÖR SKILJEMÄN OCH MEDLARE

Artikel 1

Definitioner

I denna uppförandekod avses med

a)   
  administrativ personal
  : i förbindelse med en skiljeman, personer som står under en skiljemans ledning och kontroll och som inte är biträden,

b)   
  biträde
  : en person som inom ramen för en skiljemans mandat och under den skiljemannens ledning och kontroll utför utredningsarbete eller bistår den skiljemannen,

c)   
  kandidat
  : en person vars namn finns upptaget i den förteckning över skiljemän som avses i artikel 94 i avtalet och som kan komma att utses till skiljeman enligt artikel 80 i avtalet,

d)   
  medlare
  : en person som har valts ut som medlare i enlighet med artikel 78 i avtalet, och

e)   
  ledamot eller skiljeman
  : ledamot av en skiljenämnd som tillsatts enligt artikel 80 i avtalet.

Artikel 2

Ledande principer

1.   För att bibehålla integriteten och objektiviteten i tvistlösningsmekanismen ska varje kandidat och skiljeman

| a) | bekanta sig med denna uppförandekod, |
| --- | --- |

a)

bekanta sig med denna uppförandekod,

| b) | vara oberoende och opartisk, |
| --- | --- |

b)

vara oberoende och opartisk,

| c) | undvika direkt eller indirekt intressekonflikt, |
| --- | --- |

c)

undvika direkt eller indirekt intressekonflikt,

| d) | undvika oegentligheter och sådant som kan ge intryck av oegentligheter eller partiskhet, |
| --- | --- |

d)

undvika oegentligheter och sådant som kan ge intryck av oegentligheter eller partiskhet,

| e) | iaktta stränga normer i sitt uppträdande, och |
| --- | --- |

e)

iaktta stränga normer i sitt uppträdande, och

| f) | inte låta sig påverkas av egna intressen, påtryckningar från utomstående, politiska överväganden, den allmänna opinionen, lojalitet i förhållande till en part eller rädsla för kritik. |
| --- | --- |

f)

inte låta sig påverkas av egna intressen, påtryckningar från utomstående, politiska överväganden, den allmänna opinionen, lojalitet i förhållande till en part eller rädsla för kritik.

2.   En skiljeman får varken direkt eller indirekt påta sig förpliktelser eller acceptera förmåner som på något sätt skulle kunna inkräkta, eller synas inkräkta, på skiljemannens utövande av sina uppdrag.

3.   En skiljeman får inte utnyttja sin ställning som ledamot av skiljenämnden för att främja personliga eller privata intressen. En ledamot ska undvika agerande som kan ge intryck av att andra skulle ha särskilda möjligheter att påverka honom eller henne.

4.   En skiljeman får inte låta tidigare eller nuvarande förbindelser eller åligganden rörande ekonomi, affärsverksamhet, yrkesliv, personliga eller sociala relationer eller ansvar påverka hans eller hennes uppträdande eller omdöme.

5.   En skiljeman ska undvika att inleda förbindelser eller förvärva ekonomiska intressen som kan påverka hans eller hennes opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge intryck av oegentligheter eller partiskhet.

6.   En skiljeman ska utöva sitt uppdrag utan att ta emot eller begära instruktioner från någon regering, någon internationell, statlig eller icke-statlig organisation eller annan privat källa, och får inte ha medverkat i något tidigare skede av den tvist som han eller hon tilldelats.

Artikel 3

Skyldighet att lämna uppgifter

1.   En kandidat som ombetts utföra ett uppdrag som skiljeman ska, innan han eller hon godtar utnämningen till skiljeman enligt artikel 80 i avtalet, lämna uppgift om sådana intressen, förbindelser eller andra omständigheter som kan påverka hans eller hennes oberoende eller opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge upphov till ett intryck av oegentligheter eller partiskhet i förfarandet.

2.   I detta syfte ska en kandidat vidta alla rimliga åtgärder för att söka utröna om det föreligger några sådana intressen, förbindelser och andra omständigheter, inklusive finansiella intressen, yrkesmässiga intressen, eller anställnings- eller familjerelaterade intressen.

3.   Skyldigheten att lämna uppgifter enligt punkt 1 är en kontinuerlig skyldighet som innebär att en skiljeman ska lämna uppgift om sådana intressen, förbindelser eller andra omständigheter som uppstår under något skede i förfarandet.

4.   En kandidat eller en skiljeman ska underrätta handels- och utvecklingskommittén om alla frågor som rör faktiska eller potentiella överträdelser av denna uppförandekod, så snart som han eller hon får kännedom om dem, så att parterna kan ta ställning till dem.

Artikel 4

Skiljemännens uppdrag

1.   När en skiljeman har godtagit en utnämning till skiljeman ska han eller hon vara tillgänglig för att utföra sitt uppdrag och ska utföra sitt uppdrag noggrant och skyndsamt under hela förfarandet, med iakttagande av ärlighet och omsorg.

2.   En skiljeman ska endast ta ställning till de frågor som uppkommer inom ramen för förfarandet och som är nödvändiga för ett avgörande och får inte delegera sina uppgifter till någon annan.

3.   En skiljeman ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att hans eller hennes biträden och administrativa personal är medvetna om och följer bestämmelserna i artiklarna 2, 3, 4 och 6 i denna uppförandekod.

Artikel 5

Före detta skiljemäns förpliktelser

1.   Varje före detta skiljeman ska undvika agerande som kan ge intryck av att han eller hon varit partisk vid fullgörandet av sina uppgifter som skiljeman eller vunnit någon fördel av skiljenämndens avgörande.

2.   Varje före detta skiljeman ska uppfylla kraven i artikel 6 i denna uppförandekod.

Artikel 6

Konfidentiell behandling

1.   En skiljeman ska inte vid någon tidpunkt avslöja icke-offentlig information som rör förfarandet eller som erhållits under det förfarande för vilket han eller hon har utsetts. En skiljeman får inte under några omständigheter lämna ut eller använda sådan information för att vinna en personlig fördel eller fördel för andra eller för att negativt påverka andras intressen.

2.   En skiljeman ska inte offentliggöra ett beslut av skiljenämnden, eller delar av det, innan det har offentliggjorts.

3.   En skiljeman får inte vid något tillfälle lämna ut uppgift om vad som framkommit vid överläggningarna i en skiljenämnd eller om en skiljemans åsikt och inte heller göra några uttalanden om det förfarande för vilket han eller hon har utsetts, eller om de tvistiga frågorna i målet.

Artikel 7

Utgifter

Varje skiljeman ska föra register över och lämna in en slutlig redovisning av hur mycket tid som ägnats åt förfarandet och av sina utgifter, samt tid och utgifter för sitt biträde och sin administrativa personal.

Artikel 8

Medlare

Denna uppförandekod ska gälla för medlare, i tillämpliga delar.

---