# Jurnalul Oficial L 88/2019

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 88 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6229 martie 2019 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 88

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6229 martie 2019

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia (UE) 2019/528 a Consiliului din 6 noiembrie 2018 privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Maroc de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Marocului la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2019/529 al Consiliului din 28 martie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) 2019/124 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/530 al Comisiei din 27 martie 2019 de desemnare a laboratoarelor de referință ale Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni, nematozi, bacterii, ciuperci și mană, virusuri, viroizi și fitoplasme | 19 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/531 al Comisiei din 27 martie 2019 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină | 23 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/532 al Comisiei din 28 martie 2019 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/2378 în ceea ce privește formularele standard, inclusiv regimul lingvistic, pentru schimbul automat obligatoriu de informații privind tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale | 25 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/533 al Comisiei din 28 martie 2019 privind un program de control multianual coordonat al Uniunii pentru 2020, 2021 și 2022 vizând asigurarea respectării limitelor maxime de reziduuri de pesticide și evaluarea expunerii consumatorilor la reziduurile de pesticide din și de pe alimentele de origine vegetală și animală (
  1
  ) | 28 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2019/534 a Comisiei din 26 martie 2019 Securitatea cibernetică a rețelelor 5G | 42 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia (UE) 2019/528 a Consiliului din 6 noiembrie 2018 privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Maroc de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Marocului la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA)

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2019/529 al Consiliului din 28 martie 2019 de modificare a Regulamentului (UE) 2019/124 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/530 al Comisiei din 27 martie 2019 de desemnare a laboratoarelor de referință ale Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni, nematozi, bacterii, ciuperci și mană, virusuri, viroizi și fitoplasme

19

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/531 al Comisiei din 27 martie 2019 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină

23

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/532 al Comisiei din 28 martie 2019 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/2378 în ceea ce privește formularele standard, inclusiv regimul lingvistic, pentru schimbul automat obligatoriu de informații privind tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale

25

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/533 al Comisiei din 28 martie 2019 privind un program de control multianual coordonat al Uniunii pentru 2020, 2021 și 2022 vizând asigurarea respectării limitelor maxime de reziduuri de pesticide și evaluarea expunerii consumatorilor la reziduurile de pesticide din și de pe alimentele de origine vegetală și animală (
  1
  )

1

28

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2019/534 a Comisiei din 26 martie 2019 Securitatea cibernetică a rețelelor 5G

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 88/1

---

DECIZIA (UE) 2019/528 A CONSILIULUI

din 6 noiembrie 2018

privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Maroc de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Marocului la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 186 coroborat cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului (2) prevede participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (denumit în continuare „PRIMA”) derulat în comun de mai multe state membre. |
| --- | --- |

(1)

Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului (2) prevede participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (denumit în continuare „PRIMA”) derulat în comun de mai multe state membre.

| (2) | Regatul Maroc (denumit în continuare „Maroc”) și-a exprimat dorința de a se alătura PRIMA în calitate de stat participant și de a fi pe picior de egalitate cu statele membre și cu țările terțe asociate la Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020, care participă la PRIMA. |
| --- | --- |

(2)

Regatul Maroc (denumit în continuare „Maroc”) și-a exprimat dorința de a se alătura PRIMA în calitate de stat participant și de a fi pe picior de egalitate cu statele membre și cu țările terțe asociate la Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020, care participă la PRIMA.

| (3) | În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia (UE) 2017/1324, Marocul urmează să devină un stat participant la PRIMA sub rezerva încheierii unui acord internațional de cooperare științifică și tehnologică cu Uniunea, care să stabilească termenele și condițiile privind participarea Marocului la PRIMA. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia (UE) 2017/1324, Marocul urmează să devină un stat participant la PRIMA sub rezerva încheierii unui acord internațional de cooperare științifică și tehnologică cu Uniunea, care să stabilească termenele și condițiile privind participarea Marocului la PRIMA.

| (4) | În conformitate cu Decizia (UE) 2018/639 a Consiliului (3), Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Maroc de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Regatului Maroc la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 10 aprilie 2018, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu Decizia (UE) 2018/639 a Consiliului (3), Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Maroc de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Regatului Maroc la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 10 aprilie 2018, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

| (5) | Acordul ar trebui să fie aprobat, |
| --- | --- |

(5)

Acordul ar trebui să fie aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă în numele Uniunii Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Maroc de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Regatului Maroc la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (4).

Articolul 2

Președintele Consiliului efectuează, în numele Uniunii, notificarea prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din acord (5).

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 6 noiembrie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

H. LÖGER

---

(1)  Aprobarea din 2 octombrie 2018 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2017 privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (JO L 185, 18.7.2017, p. 1).

2

(3)  Decizia (UE) 2018/639 a Consiliului din 19 martie 2018 privind semnarea, în numele Uniunii, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Maroc de stabilire a termenelor și condițiilor privind participarea Regatului Maroc la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (JO L 106, 26.4.2018, p. 1).

3

(4)  Textul acordului a fost publicat în JO L 106, 26.4.2018, p. 3, împreună cu decizia privind semnarea sa.

4

(5)  Data intrării în vigoare a acordului va fi publicată în Jurnalul Oficial de către Secretariatul General al Consiliului.

5

---

REGULAMENTE

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 88/3

---

REGULAMENTUL (UE) 2019/529 AL CONSILIULUI

din 28 martie 2019

de modificare a Regulamentului (UE) 2019/124 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2019/124 al Consiliului (1) stabilește posibilitățile de pescuit pentru anul 2019, pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara acesteia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2019/124 al Consiliului (1) stabilește posibilitățile de pescuit pentru anul 2019, pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara acesteia.

| (2) | În cadrul reuniunii sale anuale din 2018, Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC) a menținut măsurile de conservare pentru peștele-spadă și tonul tropical. Măsurile respective ar trebui să fie transpuse în dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

În cadrul reuniunii sale anuale din 2018, Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC) a menținut măsurile de conservare pentru peștele-spadă și tonul tropical. Măsurile respective ar trebui să fie transpuse în dreptul Uniunii.

| (3) | În cadrul reuniunii sale anuale din 2019, Organizația Regională de Gestionare a Pescuitului în Pacificul de Sud (SPRFMO) a adoptat noi limite de captură pentru stavrid (Trachurus murphyi) și a aprobat pescuitul de explorare de pește dințos (Dissostichus spp.). Măsurile aplicabile ar trebui să fie puse în aplicare în dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

În cadrul reuniunii sale anuale din 2019, Organizația Regională de Gestionare a Pescuitului în Pacificul de Sud (SPRFMO) a adoptat noi limite de captură pentru stavrid (Trachurus murphyi) și a aprobat pescuitul de explorare de pește dințos (Dissostichus spp.). Măsurile aplicabile ar trebui să fie puse în aplicare în dreptul Uniunii.

| (4) | În Regulamentul (UE) 2019/124, captura totală admisibilă (TAC) pentru uvă în diviziunile Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) 2a și 3a și în subzona ICES 4 a fost stabilită la zero. Uva este o specie cu durată scurtă de viață, iar avizul științific relevant devine disponibil în a doua jumătate a lunii februarie, în timp ce activitățile de pescuit încep în luna aprilie. |
| --- | --- |

(4)

În Regulamentul (UE) 2019/124, captura totală admisibilă (TAC) pentru uvă în diviziunile Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) 2a și 3a și în subzona ICES 4 a fost stabilită la zero. Uva este o specie cu durată scurtă de viață, iar avizul științific relevant devine disponibil în a doua jumătate a lunii februarie, în timp ce activitățile de pescuit încep în luna aprilie.

| (5) | Limitele de captură pentru uvă în diviziunile ICES 2a și 3a și în subzona ICES 4 ar trebui modificate acum în conformitate cu cel mai recent aviz științific al ICES, publicat la 22 februarie 2019, pentru abordarea bazată pe producția maximă durabilă și, în anumite zone de gestionare, pentru abordarea precauționară. |
| --- | --- |

(5)

Limitele de captură pentru uvă în diviziunile ICES 2a și 3a și în subzona ICES 4 ar trebui modificate acum în conformitate cu cel mai recent aviz științific al ICES, publicat la 22 februarie 2019, pentru abordarea bazată pe producția maximă durabilă și, în anumite zone de gestionare, pentru abordarea precauționară.

| (6) | Limitele efortului de pescuit pentru navele de pescuit ale Uniunii care operează în zona Convenției ICCAT (Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic) se bazează pe informațiile furnizate în planurile de pescuit, de capacitate și de creștere pentru tonul roșu, transmise Comisiei de statele membre. Limitele respective ale efortului de pescuit au fost raportate prin intermediul planului UE aprobat de ICCAT în cursul reuniunii intersesionale a Grupului 2 al ICCAT, care a avut loc în perioada 4-5 martie 2019. Acestea ar trebui să fie stabilite în cadrul posibilităților de pescuit. |
| --- | --- |

(6)

Limitele efortului de pescuit pentru navele de pescuit ale Uniunii care operează în zona Convenției ICCAT (Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic) se bazează pe informațiile furnizate în planurile de pescuit, de capacitate și de creștere pentru tonul roșu, transmise Comisiei de statele membre. Limitele respective ale efortului de pescuit au fost raportate prin intermediul planului UE aprobat de ICCAT în cursul reuniunii intersesionale a Grupului 2 al ICCAT, care a avut loc în perioada 4-5 martie 2019. Acestea ar trebui să fie stabilite în cadrul posibilităților de pescuit.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/124 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/124 ar trebui modificat în consecință.

| (8) | Limitele de captură prevăzute de Regulamentul (UE) 2019/124 se aplică de la 1 ianuarie 2019. Dispozițiile introduse prin prezentul regulament în ceea ce privește limitele de captură ar trebui să se aplice, prin urmare, de la aceeași dată. Această aplicare retroactivă nu aduce atingere principiilor securității juridice și încrederii legitime, întrucât posibilitățile de pescuit în cauză nu au fost încă epuizate, |
| --- | --- |

(8)

Limitele de captură prevăzute de Regulamentul (UE) 2019/124 se aplică de la 1 ianuarie 2019. Dispozițiile introduse prin prezentul regulament în ceea ce privește limitele de captură ar trebui să se aplice, prin urmare, de la aceeași dată. Această aplicare retroactivă nu aduce atingere principiilor securității juridice și încrederii legitime, întrucât posibilitățile de pescuit în cauză nu au fost încă epuizate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) 2019/124 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 27, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Statele membre menționate la alineatul (1) limitează nivelul total al tonajului brut al navelor aflate sub pavilionul lor care pescuiesc stocuri pelagice în 2019 în această zonă la un volum total de 36 102 tonaj brut pentru întreaga Uniune.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 27, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Statele membre menționate la alineatul (1) limitează nivelul total al tonajului brut al navelor aflate sub pavilionul lor care pescuiesc stocuri pelagice în 2019 în această zonă la un volum total de 36 102 tonaj brut pentru întreaga Uniune.”

| 2. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 28a
  Pescuitul de explorare

  (1)   În 2019, statele membre pot participa la pescuitul de explorare cu paragate de pește dințos (Dissostichus spp.) în zona Convenției SPRFMO numai dacă SPRFMO a aprobat cererea lor privind acest tip de pescuit, inclusiv un plan operațional de pescuit și un angajament de punere în aplicare a unui plan de colectare a datelor.


  (2)   Pescuitul are loc numai în blocurile de cercetare specificate în anexa IJ. Pescuitul este interzis la adâncimi mai mici de 750 metri și mai mari de 2 000 metri.


  (3)   Se aplică TAC stabilită în anexa IJ. Pescuitul este limitat la o singură ieșire în larg cu o durată maximă de 21 de zile consecutive și la un număr maxim de 5 000 de cârlige pe paragat, pentru un număr maxim de 20 de paragate pe bloc de cercetare. Pescuitul încetează fie la atingerea TAC, fie atunci când au fost așezate și ridicate 100 de paragate, oricare dintre acestea survine mai întâi.” |
| --- | --- |

2.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 28a

Pescuitul de explorare

(1)   În 2019, statele membre pot participa la pescuitul de explorare cu paragate de pește dințos (Dissostichus spp.) în zona Convenției SPRFMO numai dacă SPRFMO a aprobat cererea lor privind acest tip de pescuit, inclusiv un plan operațional de pescuit și un angajament de punere în aplicare a unui plan de colectare a datelor.

(2)   Pescuitul are loc numai în blocurile de cercetare specificate în anexa IJ. Pescuitul este interzis la adâncimi mai mici de 750 metri și mai mari de 2 000 metri.

(3)   Se aplică TAC stabilită în anexa IJ. Pescuitul este limitat la o singură ieșire în larg cu o durată maximă de 21 de zile consecutive și la un număr maxim de 5 000 de cârlige pe paragat, pentru un număr maxim de 20 de paragate pe bloc de cercetare. Pescuitul încetează fie la atingerea TAC, fie atunci când au fost așezate și ridicate 100 de paragate, oricare dintre acestea survine mai întâi.”

| 3. | Anexele IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII și VIII la Regulamentul (UE) 2019/124 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Anexele IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII și VIII la Regulamentul (UE) 2019/124 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2019.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 martie 2019.

Pentru Consiliu

Președintele

G. CIAMBA

---

(1)  Regulamentul (UE) 2019/124 al Consiliului din 30 ianuarie 2019 de stabilire, pentru anul 2019, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia (JO L 29, 31.1.2019, p. 1).

1

---

ANEXĂ

1.

| (a) | tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru uvă și capturi accidentale asociate în apele Uniunii din diviziunile ICES 2a și 3a și din subzona ICES 4 se înlocuiește cu următorul tabel:












  „Specie: | Uvă și capturi accidentale asociate

  Ammodytes spp. | Zona: | Apele Uniunii din 2a, 3a și 4 (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danemarca | 106 387  (2) | | |
| Regatul Unit | 2 325  (2) | | |
| Germania | 162 (2) | | |
| Suedia | 3 906  (2) | | |
| Uniunea | 112 780 | | |
| TAC | 112 780 | | TAC analitică
  Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică |
| Condiție specială:

  în limitele cotelor menționate anterior, în următoarele zone de gestionare a uvei, definite în anexa IIC, nu pot fi capturate cantități mai mari decât cele indicate mai jos:





















  Zona | : | Apele Uniunii din zonele de gestionare a uvei |

(a)

tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru uvă și capturi accidentale asociate în apele Uniunii din diviziunile ICES 2a și 3a și din subzona ICES 4 se înlocuiește cu următorul tabel:

„Specie:

Uvă și capturi accidentale asociate

Ammodytes spp.

Zona:

Apele Uniunii din 2a, 3a și 4 (1)

Danemarca

106 387  (2)

Regatul Unit

2 325  (2)

Germania

162 (2)

Suedia

3 906  (2)

Uniunea

112 780

TAC

112 780

TAC analitică

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică

Condiție specială:

în limitele cotelor menționate anterior, în următoarele zone de gestionare a uvei, definite în anexa IIC, nu pot fi capturate cantități mai mari decât cele indicate mai jos:

Zona

:

Apele Uniunii din zonele de gestionare a uvei

1r

2r ()

3r

4 ()

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Danemarca

86 704

4 717

10 084

4 717

0

165

0

Regatul Unit

1 895

103

220

103

0

4

0

Germania

133

7

15

7

0

0

0

Suedia

3 184

173

370

173

0

6

0

Uniunea

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

Total

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

()  În zonele de gestionare 2r și 4, TAC se poate pescui numai ca TAC de monitorizare, cu un protocol asociat de prelevare a probelor pentru respectivul pescuit.”

| (b) | tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru putasu în apele Uniunii și în apele internaționale din zonele 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 și 14 se înlocuiește cu următorul tabel:









  „Specie: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Apele Uniunii și apele internaționale din 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 și 14
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danemarca | 48 813  (4) | | |
| Germania | 18 979  (4) | | |
| Spania | 41 383  (4)
   (5) | | |
| Franța | 33 970  (4) | | |
| Irlanda | 37 800  (4) | | |
| Țările de Jos | 59 522  (4) | | |
| Portugalia | 3 844  (4)
   (5) | | |
| Suedia | 12 075  (4) | | |
| Regatul Unit | 63 341  (4) | | |
| Uniunea | 319 727  (4)
   (6) | | |
| Norvegia | 99 900 | | |
| Insulele Feroe | 10 000 | | |
| TAC | Nu se aplică | | TAC analitică
  Se aplică articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament |

(b)

tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru putasu în apele Uniunii și în apele internaționale din zonele 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 și 14 se înlocuiește cu următorul tabel:

„Specie:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Apele Uniunii și apele internaționale din 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 și 14

(WHB/1X14)

Danemarca

48 813  (4)

Germania

18 979  (4)

Spania

41 383  (4)
   (5)

Franța

33 970  (4)

Irlanda

37 800  (4)

Țările de Jos

59 522  (4)

Portugalia

3 844  (4)
   (5)

Suedia

12 075  (4)

Regatul Unit

63 341  (4)

Uniunea

319 727  (4)
   (6)

Norvegia

99 900

Insulele Feroe

10 000

TAC

Nu se aplică

TAC analitică

Se aplică articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament

| (c) | tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru mihalț-de-mare în apele Uniunii din zona 4 se înlocuiește cu următorul tabel:









  „Specie: | Mihalț-de-mare

  Molva molva | Zona: | Apele Uniunii din 4
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 26 (7) | | |
| Danemarca | 404 (7) | | |
| Germania | 250 (7) | | |
| Franța | 225 | | |
| Țările de Jos | 9 | | |
| Suedia | 17 (7) | | |
| Regatul Unit | 3 104  (7) | | |
| Uniunea | 4 035 | | |
| TAC | 4 035 | | TAC de precauție |

(c)

tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru mihalț-de-mare în apele Uniunii din zona 4 se înlocuiește cu următorul tabel:

„Specie:

Mihalț-de-mare

Molva molva

Zona:

Apele Uniunii din 4

(LIN/04-C.)

Belgia

26 (7)

Danemarca

404 (7)

Germania

250 (7)

Franța

225

Țările de Jos

9

Suedia

17 (7)

Regatul Unit

3 104  (7)

Uniunea

4 035

TAC

4 035

| (d) | apendicele se înlocuiește cu următorul text:


  „Apendice
  TAC menționate la articolul 8 alineatul (4) sunt următoarele:





  Pentru Belgia: limbă-de-mare comună în zona 7a; limbă-de-mare comună în zonele 7f și 7g; limbă-de-mare comună în zona 7e; limbă-de-mare comună în zonele 8a și 8b; specii de cardină în zona 7, eglefin în zonele 7b-k, 8, 9 și 10; apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1; langustină în zona 7; cod în zona 7a; cambulă în zonele 7f și 7g; cambulă în zonele 7h, 7j și 7k; diferite specii de vulpi-de-mare în zonele 6a, 6b, 7a-c și 7e-k. |
| --- | --- |

(d)

apendicele se înlocuiește cu următorul text:

„Apendice

TAC menționate la articolul 8 alineatul (4) sunt următoarele:

Pentru Belgia: limbă-de-mare comună în zona 7a; limbă-de-mare comună în zonele 7f și 7g; limbă-de-mare comună în zona 7e; limbă-de-mare comună în zonele 8a și 8b; specii de cardină în zona 7, eglefin în zonele 7b-k, 8, 9 și 10; apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1; langustină în zona 7; cod în zona 7a; cambulă în zonele 7f și 7g; cambulă în zonele 7h, 7j și 7k; diferite specii de vulpi-de-mare în zonele 6a, 6b, 7a-c și 7e-k.

| Pentru Franța: macrou în zonele 3a și 4; apele Uniunii din zonele 2a, 3b, 3c și subdiviziunile 22-32; hering în zonele 4, 7d și apele Uniunii din 2a; specii de stavrid în apele Uniunii din zonele 4b, 4c și 7d; merlan în zonele 7b-k; eglefin în zonele 7b-k, 8, 9 și 10; apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1; limbă-de-mare comună în zonele 7f și 7g; merlan în zona 8; pagel argintiu în apele Uniunii și apele internaționale din zonele 6, 7 și 8; caproide în apele Uniunii și apele internaționale din zonele 6, 7 și 8; macrou în zonele 6, 7, 8a, 8b, 8d și 8e; apele Uniunii și apele internaționale din zona 5b; apele internaționale din zonele 2a, 12 și 14; diferite specii de vulpi-de-mare în apele Uniunii din zonele 6a, 6b, 7a-c și 7e-k, diferite specii de vulpi-de-mare în apele Uniunii din zona 7d, diferite specii de vulpi-de-mare în apele Uniunii din zonele 8 și 9; pisică de mare marmorată în apele Uniunii din 7d și 7e. |
| --- |

Pentru Franța: macrou în zonele 3a și 4; apele Uniunii din zonele 2a, 3b, 3c și subdiviziunile 22-32; hering în zonele 4, 7d și apele Uniunii din 2a; specii de stavrid în apele Uniunii din zonele 4b, 4c și 7d; merlan în zonele 7b-k; eglefin în zonele 7b-k, 8, 9 și 10; apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1; limbă-de-mare comună în zonele 7f și 7g; merlan în zona 8; pagel argintiu în apele Uniunii și apele internaționale din zonele 6, 7 și 8; caproide în apele Uniunii și apele internaționale din zonele 6, 7 și 8; macrou în zonele 6, 7, 8a, 8b, 8d și 8e; apele Uniunii și apele internaționale din zona 5b; apele internaționale din zonele 2a, 12 și 14; diferite specii de vulpi-de-mare în apele Uniunii din zonele 6a, 6b, 7a-c și 7e-k, diferite specii de vulpi-de-mare în apele Uniunii din zona 7d, diferite specii de vulpi-de-mare în apele Uniunii din zonele 8 și 9; pisică de mare marmorată în apele Uniunii din 7d și 7e.

| Pentru Irlanda: pește-pescar în zona 6; apele Uniunii și apele internaționale din zona 5b; apele internaționale din zonele 12 și 14; pește-pescar în zona 7; langustină în unitatea funcțională 16 din subzona ICES 7. |
| --- |

Pentru Irlanda: pește-pescar în zona 6; apele Uniunii și apele internaționale din zona 5b; apele internaționale din zonele 12 și 14; pește-pescar în zona 7; langustină în unitatea funcțională 16 din subzona ICES 7.

| Pentru Regatul Unit: la schimb pentru cod și merlan din vestul Scoției: cod în zona 6b; apele Uniunii și apele internaționale din zona 5b la vest de 12° 00′ V și din zonele 12 și 14; merlan în zona 6; apele Uniunii și apele internaționale din zona 5b; apele internaționale din zonele 12 și 14; și la schimb pentru cod din Marea Celtică, merlan din Marea Irlandei și cambulă în zonele 7h, 7j și 7k: cod în zonele 7b, 7c, 7e-k, 8, 9 și 10; apele Uniunii; eglefin în zonele 7b-k, 8,9 și 10; apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1; limbă-de-mare în zonele 7h, 7j și 7k; limbă-de-mare în zona 7e; cambulă în zonele 7h, 7j și 7k. |
| --- |

Pentru Regatul Unit: la schimb pentru cod și merlan din vestul Scoției: cod în zona 6b; apele Uniunii și apele internaționale din zona 5b la vest de 12° 00′ V și din zonele 12 și 14; merlan în zona 6; apele Uniunii și apele internaționale din zona 5b; apele internaționale din zonele 12 și 14; și la schimb pentru cod din Marea Celtică, merlan din Marea Irlandei și cambulă în zonele 7h, 7j și 7k: cod în zonele 7b, 7c, 7e-k, 8, 9 și 10; apele Uniunii; eglefin în zonele 7b-k, 8,9 și 10; apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1; limbă-de-mare în zonele 7h, 7j și 7k; limbă-de-mare în zona 7e; cambulă în zonele 7h, 7j și 7k.

2.

| (a) | tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru hering în apele Uniunii, apele Insulelor Feroe, apele norvegiene și apele internaționale din zonele 1 și 2 se înlocuiește cu următorul tabel:






  „Specie: | Hering

  Clupea harengus | Zona: | Apele Uniunii, apele Insulelor Feroe, apele norvegiene și apele internaționale din 1 și 2
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 13 (8) | | |
| Danemarca | 13 129  (8) | | |
| Germania | 2 299  (8) | | |
| Spania | 43 (8) | | |
| Franța | 566 (8) | | |
| Irlanda | 3 399  (8) | | |
| Țările de Jos | 4 698  (8) | | |
| Polonia | 664 (8) | | |
| Portugalia | 43 (8) | | |
| Finlanda | 203 (8) | | |
| Suedia | 4 865  (8) | | |
| Regatul Unit | 8 393  (8) | | |
| Uniunea | 38 315  (8) | | |
| Insulele Feroe | 4 500  (9)
   (10) | | |
| Norvegia | 34 484  (9)
   (11) | | |
| TAC | 588 562 | | TAC analitică |
| Condiție specială:

  în limitele cotelor menționate anterior, în următoarele zone nu se pot pescui cantități mai mari decât cele indicate mai jos: | Apele norvegiene la nord de 62° N și zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen (HER/*2AJMN) |
| | 34 484 |
| | 2, 5b la nord de 62° N (apele Insulelor Feroe) (HER/*25B-F) |
| Belgia | 2 |
| Danemarca | 1 541 |
| Germania | 270 |
| Spania | 5 |
| Franța | 67 |
| Irlanda | 399 |
| Țările de Jos | 552 |
| Polonia | 78 |
| Portugalia | 5 |
| Finlanda | 24 |
| Suedia | 571 |
| Regatul Unit | 986” |

(a)

tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru hering în apele Uniunii, apele Insulelor Feroe, apele norvegiene și apele internaționale din zonele 1 și 2 se înlocuiește cu următorul tabel:

„Specie:

Hering

Clupea harengus

Zona:

Apele Uniunii, apele Insulelor Feroe, apele norvegiene și apele internaționale din 1 și 2

(HER/1/2-)

Belgia

13 (8)

Danemarca

13 129  (8)

Germania

2 299  (8)

Spania

43 (8)

Franța

566 (8)

Irlanda

3 399  (8)

Țările de Jos

4 698  (8)

Polonia

664 (8)

Portugalia

43 (8)

Finlanda

203 (8)

Suedia

4 865  (8)

Regatul Unit

8 393  (8)

Uniunea

38 315  (8)

Insulele Feroe

4 500  (9)
   (10)

Norvegia

34 484  (9)
   (11)

TAC

588 562

Condiție specială:

Condiție specială:

în limitele cotelor menționate anterior, în următoarele zone nu se pot pescui cantități mai mari decât cele indicate mai jos:

Apele norvegiene la nord de 62° N și zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen (HER/*2AJMN)

34 484

2, 5b la nord de 62° N (apele Insulelor Feroe) (HER/*25B-F)

Belgia

2

Danemarca

1 541

Germania

270

Spania

5

Franța

67

Irlanda

399

Țările de Jos

552

Polonia

78

Portugalia

5

Finlanda

24

Suedia

571

Regatul Unit

986”

| (b) | tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru cod în apele groenlandeze din NAFO 1F și apele groenlandeze din zonele 5, 12 și 14 se înlocuiește cu următorul tabel:









  „Specie: | Cod

  Gadus morhua | Zona: | Apele groenlandeze din NAFO 1F și apele groenlandeze din 5, 12 și 14
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Germania | 1 636  (12) | | |
| Regatul Unit | 364 (12) | | |
| Uniunea | 2 000  (12) | | |
| TAC | Nu se aplică | | TAC analitică
  Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică |

(b)

tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru cod în apele groenlandeze din NAFO 1F și apele groenlandeze din zonele 5, 12 și 14 se înlocuiește cu următorul tabel:

„Specie:

Specie:

Cod

Gadus morhua

Gadus morhua

Zona:

Zona:

Apele groenlandeze din NAFO 1F și apele groenlandeze din 5, 12 și 14

(COD/N1GL14)

Germania

1 636  (12)

12

Regatul Unit

364 (12)

12

Uniunea

2 000  (12)

12

TAC

Nu se aplică

TAC analitică

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică

| (c) | tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru sebastă (pelagică) în apele groenlandeze din NAFO 1F și apele groenlandeze din zonele 5, 12 și 14 se înlocuiește cu următorul tabel:









  „Specie: | Sebastă (pelagică)

  Sebastes spp. | Zona: | Apele groenlandeze din NAFO 1F și apele groenlandeze din 5, 12 și 14
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Germania | 765 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Franța | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Regatul Unit | 5 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Uniunea | 774 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Norvegia | 561 (13)
   (14) | | |
| Insulele Feroe | 0 (13)
   (14)
   (16) | | |
| TAC | Nu se aplică | | TAC analitică
  Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică |

(c)

tabelul referitor la posibilitățile de pescuit pentru sebastă (pelagică) în apele groenlandeze din NAFO 1F și apele groenlandeze din zonele 5, 12 și 14 se înlocuiește cu următorul tabel:

„Specie:

Specie:

Sebastă (pelagică)

Sebastes spp.

Sebastes

Zona:

Zona:

Apele groenlandeze din NAFO 1F și apele groenlandeze din 5, 12 și 14

(RED/N1G14P)

Germania

765 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Franța

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Regatul Unit

5 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Uniunea

774 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Norvegia

561 (13)
   (14)

13

14

Insulele Feroe

0 (13)
   (14)
   (16)

13

14

16

TAC

Nu se aplică

TAC analitică

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică

3.

„ANEXA IH

ZONA CONVENȚIEI WCPFC

| Specie: | Pește-spadă

  Xiphias gladius | Zona: | Zona Convenției WCPFC la sud de 20° S
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Uniunea | 3 170,36 | | |
| TAC | Nu se aplică | | TAC de precauție |

Specie:

Pește-spadă

Xiphias gladius

Zona:

Zona Convenției WCPFC la sud de 20° S

(SWO/F7120S)

Uniunea

3 170,36

TAC

Nu se aplică

4.

„ANEXA IJ

ZONA CONVENȚIEI SPRFMO

| Specie: | Stavrid

  Trachurus murphyi | Zona: | Zona Convenției SPRFMO
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Germania | 9 079,65 | | |
| Țările de Jos | 9 841,41 | | |
| Lituania | 6 317,86 | | |
| Polonia | 10 863,08 | | |
| Uniunea | 36 102 | | |
| TAC | Nu se aplică | | TAC analitică
  Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică |

Specie:

Stavrid

Trachurus murphyi

Zona:

Zona Convenției SPRFMO

(CJM/SPRFMO)

Germania

9 079,65

Țările de Jos

9 841,41

Lituania

6 317,86

Polonia

10 863,08

Uniunea

36 102

TAC

Nu se aplică

TAC analitică

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică

| Specie: | Pește dințos

  Dissostichus spp. | Zona: | Zona Convenției SPRFMO
  (TOP/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 45 (17) | | TAC de precauție |

Specie:

Pește dințos

Dissostichus spp.

Zona:

Zona Convenției SPRFMO

(TOP/SPRFMO)

TAC

45 (17)

5.

„ANEXA III

NUMĂRUL MAXIM DE AUTORIZAȚII DE PESCUIT PENTRU NAVELE DE PESCUIT DIN UNIUNE CARE PESCUIESC ÎN APELE UNOR ȚĂRI TERȚE

| Zona de pescuit | Activitate de pescuit | Număr de autorizații de pescuit | Repartizarea autorizațiilor de pescuit între statele membre | Număr maxim de nave prezente în orice moment |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apele norvegiene și zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen | Hering, la nord de 62° 00′ N | 77 | DK | 25 | 57 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| UK | 18 |
| Specii demersale, la nord de 62° 00′ N | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Nealocate | 2 |
| Macrou (18) | Nu se aplică | Nu se aplică | 70 |
| Specii industriale, la sud de 62° 00′ N | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| apele Insulelor Feroe | Orice tip de pescuit prin traulare cu nave de cel mult 180 de picioare în zona situată între 12 și 21 de mile depărtare de liniile de bază ale Insulelor Feroe | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| Pescuit direcționat de cod și eglefin, cu o dimensiune minimă a ochiului de plasă de 135 mm, limitat la zona situată la sud de 62° 28′ N și la est de 6° 30′ V | 8 (19) | Nu se aplică | 4 |
| Pescuit prin traulare dincolo de 21 de mile de la liniile de bază ale Insulelor Feroe. În perioadele 1 martie-31 mai și 1 octombrie-31 decembrie, aceste nave pot opera în zona dintre 61° 20′ N și 62° 00′ N și între 12 și 21 de mile de la liniile de bază. | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| Pescuit prin traulare de mihalț-de-mare albastru, cu o dimensiune minimă a ochiului de plasă de 100 mm în zona situată la sud de 61° 30′ N și la vest de 9° 00′ V, în zona situată între 7° 00′ V și 9° 00′ V la sud de 60° 30′ N și în zona situată la sud-vest de linia trasată între 60° 30′ N, 7° 00′ V și 60° 00′ N, 6° 00′ V | 70 | DE (20) | 8 | 20 (21) |
| FR (20) | 12 |
| Pescuit direcționat prin traulare de cod saithe, cu o dimensiune minimă a ochiurilor de plasă de 120 mm și cu posibilitatea de a utiliza parâme transversale în jurul sacului | 70 | Nu se aplică | 22 (21) |
| Pescuitul de putasu. Numărul total de autorizații de pescuit poate fi mărit cu patru nave pentru a forma perechi, în cazul în care autoritățile Insulelor Feroe introduc reguli speciale de acces la o zonă numită «zonă principală pentru pescuitul de putasu». | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Pescuitul cu paragate | 10 | UK | 10 | 6 |
| Macrou | 20 | DK | 2 | 12 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| UK | 6 |
| Hering, la nord de 62° 00′ N | 20 | DK | 5 | 20 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |
| 1, 2b (22) | Pescuit de Chionoecetes opilio cu vârșe | 20 | EE | 1 | Nu se aplică |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Zona de pescuit

Activitate de pescuit

Număr de autorizații de pescuit

Repartizarea autorizațiilor de pescuit între statele membre

Număr maxim de nave prezente în orice moment

Apele norvegiene și zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen

Hering, la nord de 62° 00′ N

77

DK

25

57

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

UK

18

Specii demersale, la nord de 62° 00′ N

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Nealocate

2

Macrou (18)

Nu se aplică

Nu se aplică

70

Specii industriale, la sud de 62° 00′ N

480

DK

450

150

UK

30

apele Insulelor Feroe

Orice tip de pescuit prin traulare cu nave de cel mult 180 de picioare în zona situată între 12 și 21 de mile depărtare de liniile de bază ale Insulelor Feroe

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Pescuit direcționat de cod și eglefin, cu o dimensiune minimă a ochiului de plasă de 135 mm, limitat la zona situată la sud de 62° 28′ N și la est de 6° 30′ V

8 (19)

Nu se aplică

4

Pescuit prin traulare dincolo de 21 de mile de la liniile de bază ale Insulelor Feroe. În perioadele 1 martie-31 mai și 1 octombrie-31 decembrie, aceste nave pot opera în zona dintre 61° 20′ N și 62° 00′ N și între 12 și 21 de mile de la liniile de bază.

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Pescuit prin traulare de mihalț-de-mare albastru, cu o dimensiune minimă a ochiului de plasă de 100 mm în zona situată la sud de 61° 30′ N și la vest de 9° 00′ V, în zona situată între 7° 00′ V și 9° 00′ V la sud de 60° 30′ N și în zona situată la sud-vest de linia trasată între 60° 30′ N, 7° 00′ V și 60° 00′ N, 6° 00′ V

70

DE (20)

8

20 (21)

FR (20)

12

Pescuit direcționat prin traulare de cod saithe, cu o dimensiune minimă a ochiurilor de plasă de 120 mm și cu posibilitatea de a utiliza parâme transversale în jurul sacului

70

Nu se aplică

22 (21)

Pescuitul de putasu. Numărul total de autorizații de pescuit poate fi mărit cu patru nave pentru a forma perechi, în cazul în care autoritățile Insulelor Feroe introduc reguli speciale de acces la o zonă numită «zonă principală pentru pescuitul de putasu».

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Pescuitul cu paragate

10

UK

10

6

Macrou

20

DK

2

12

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

UK

6

Hering, la nord de 62° 00′ N

20

DK

5

20

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

1, 2b (22)

Pescuit de Chionoecetes opilio cu vârșe

20

EE

1

Nu se aplică

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

6.

„ANEXA IV

ZONA CONVENȚIEI ICCAT
   (23)

| 1. | Numărul maxim de nave cu momeală și de nave cu undițe tractate ale Uniunii autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în estul Oceanului Atlantic






  Spania | 60 |
| --- | --- | --- |
| Franța | 37 |
| Uniunea | 97 |

1.

Spania

60

Franța

37

Uniunea

97

| 2. | Numărul maxim de nave de pescuit artizanal de coastă din Uniune autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Marea Mediterană






  Spania | 364 |
| --- | --- | --- |
| Franța | 130 |
| Italia | 30 |
| Cipru | 20 (24) |
| Malta | 54 (24) |
| Uniunea | 598 |

2.

Spania

364

Franța

130

Italia

30

Cipru

20 (24)

Malta

54 (24)

Uniunea

598

| 3. | Numărul maxim de nave de pescuit ale Uniunii autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Marea Adriatică în scopul creșterii






  Croația | 16 |
| --- | --- | --- |
| Italia | 12 |
| Uniunea | 28 |

3.

Croația

16

Italia

12

Uniunea

28

| 4. | Numărul maxim și capacitatea totală în tonaj brut a navelor de pescuit ale fiecărui stat membru care pot fi autorizate să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în estul Oceanului Atlantic și în Marea Mediterană

  Tabelul A | Numărul navelor de pescuit (25) |
| --- | --- | --- |
| | Cipru (26) | Grecia (27) | Croația | Italia | Franța | Spania | Malta (28) | Portugalia |
| Nave de pescuit cu plase-pungă | 1 | 1 (29) | 16 | 19 | 22 | 6 | 1 | 0 |
| Nave de pescuit cu paragate | 23 (30) | 0 | 0 | 35 | 8 | 49 | 61 | 0 |
| Nave de pescuit cu momeală | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 69 | 0 | 76 (31) |
| Petactare | 0 | 0 | 12 | 0 | 33 (32) | 1 | 0 | 0 |
| Traulere | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Nave de mici dimensiuni | 0 | 13 | 0 | 0 | 130 | 599 | 52 | 0 |
| Alte nave de pescuit artizanal (33) | 0 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.

Tabelul A

Numărul navelor de pescuit (25)

Cipru (26)

Grecia (27)

Croația

Italia

Franța

Spania

Malta (28)

Portugalia

Nave de pescuit cu plase-pungă

1

1 (29)

16

19

22

6

1

0

Nave de pescuit cu paragate

23 (30)

0

0

35

8

49

61

0

Nave de pescuit cu momeală

0

0

0

0

37

69

0

76 (31)

Petactare

0

0

12

0

33 (32)

1

0

0

Traulere

0

0

0

0

57

0

0

0

Nave de mici dimensiuni

0

13

0

0

130

599

52

0

Alte nave de pescuit artizanal (33)

0

42

0

0

0

0

0

0

Tabelul B

| | Capacitatea totală în tonaj brut |
| --- | --- |
| | Cipru | Croația | Grecia | Italia | Franța | Spania | Malta |
| Nave de pescuit cu plase-pungă | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească |
| Nave de pescuit cu paragate | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească |
| Nave de pescuit cu momeală | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească |
| Petactare | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească |
| Traulere | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească |
| Alte nave de pescuit artizanal | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească |

Capacitatea totală în tonaj brut

Cipru

Croația

Grecia

Italia

Franța

Spania

Malta

Nave de pescuit cu plase-pungă

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Nave de pescuit cu paragate

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Nave de pescuit cu momeală

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Petactare

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Traulere

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Alte nave de pescuit artizanal

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

| 5. | Numărul maxim de capcane utilizate pentru pescuitul de ton roșu în estul Oceanului Atlantic și în Marea Mediterană autorizate de fiecare stat membru






  Statul membru | Număr de capcane (34) |
| --- | --- | --- |
| Spania | 5 |
| Italia | 6 |
| Portugalia | 3 |

5.

Statul membru

Număr de capcane (34)

Spania

5

Italia

6

Portugalia

3

| 6. | Capacitatea maximă de creștere și de îngrășare a tonului roșu pentru fiecare stat membru și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat pe care fiecare stat membru îl poate aloca fermelor sale piscicole din estul Oceanului Atlantic și din Marea Mediterană

  Tabelul A








  Capacitatea maximă de creștere și de îngrășare a tonului |
| --- | --- |
| | Număr de ferme | Capacitate (în tone) |
| Spania | 10 | 11 852 |
| Italia | 13 | 12 600 |
| Grecia | 2 | 2 100 |
| Cipru | 3 | 3 000 |
| Croația | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |

6.

Tabelul A

Capacitatea maximă de creștere și de îngrășare a tonului

Număr de ferme

Capacitate (în tone)

Spania

10

11 852

Italia

13

12 600

Grecia

2

2 100

Cipru

3

3 000

Croația

7

7 880

Malta

6

12 300

Tabelul B
   (35)
   (36)

| Volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat (în tone) |
| --- |
| Spania | 7 000 |
| Italia | Urmează să se stabilească |
| Grecia | Urmează să se stabilească |
| Cipru | Urmează să se stabilească |
| Croația | Urmează să se stabilească |
| Malta | 8 766 |
| Portugalia | 350 |

Volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat (în tone)

Spania

7 000

Italia

Urmează să se stabilească

Grecia

Urmează să se stabilească

Cipru

Urmează să se stabilească

Croația

Urmează să se stabilească

Malta

8 766

Portugalia

350

| 7. | Repartizarea între statele membre a numărului maxim de nave de pescuit aflate sub pavilionul unui stat membru autorizate să pescuiască ton alb din zone nordice ca specie-țintă în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 520/2007 este următoarea:






  Statul membru | Numărul maxim de nave |
| --- | --- | --- |
| Irlanda | 50 |
| Spania | 730 |
| Franța | 151 |
| Regatul Unit | 12 |
| Portugalia | 310 |

7.

Statul membru

Numărul maxim de nave

Irlanda

50

Spania

730

Franța

151

Regatul Unit

12

Portugalia

310

| 8. | Numărul maxim de nave de pescuit ale Uniunii cu o lungime de cel puțin 20 de metri care pescuiesc ton obez în zona Convenției ICCAT este următorul:







  Statul membru | Numărul maxim de nave de pescuit cu plase-pungă | Numărul maxim de nave de pescuit cu paragate |
| --- | --- | --- | --- |
| Spania | 23 | 190 |
| Franța | 11 | — |
| Portugalia | — | 79 |
| Uniunea | 34 | 269 |

8.

Statul membru

Numărul maxim de nave de pescuit cu plase-pungă

Numărul maxim de nave de pescuit cu paragate

Spania

23

190

Franța

11

—

Portugalia

—

79

Uniunea

34

269

7.

„ANEXA VII

ZONA CONVENȚIEI WCPFC

Numărul maxim de nave de pescuit din Uniune autorizate să pescuiască pește-spadă în zona convenției WCFPC situată la sud de 20° S

| Spania | 14 |
| --- | --- |
| Uniunea | 14 |

Spania

14

Uniunea

14

8.

„ANEXA VIII

LIMITĂRI CANTITATIVE ALE AUTORIZAȚIILOR DE PESCUIT PENTRU NAVELE DIN ȚĂRI TERȚE CARE PESCUIESC ÎN APELE UNIUNII

| Statul de pavilion | Activitate de pescuit | Număr de autorizații de pescuit | Număr maxim de nave prezente în orice moment |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvegia | Hering, la nord de 62° 00′ N | Urmează să se stabilească | Urmează să se stabilească |
| Insulele Feroe | Macrou, zonele 6a (la nord de 56° 30′ N), 2a, 4a (la nord de 59° N)
  Specii de stavrid, zonele 4, 6a (la nord de 56° 30′ N), 7e, 7f, 7h | 20 | 14 |
| Hering, la nord de 62° 00′ N | 20 | Urmează să se stabilească |
| Hering, 3a | 4 | 4 |
| Pescuit industrial de merluciu norvegian, zonele 4, 6a (la nord de 56° 30′ N) (inclusiv capturi accidentale inevitabile de putasu) | 14 | 14 |
| Mihalț-de-mare și brosme | 20 | 10 |
| Putasu, zonele 2, 4a, 5, 6a (la nord de 56° 30′ N), 6b, 7 (la vest de 12° 00′ V) | 20 | 20 |
| Mihalț-de-mare albastru | 16 | 16 |
| Venezuela (37) | Specii de lutianide (apele Guyanei Franceze) | 45 | 45 |

Statul de pavilion

Activitate de pescuit

Număr de autorizații de pescuit

Număr maxim de nave prezente în orice moment

Norvegia

Hering, la nord de 62° 00′ N

Urmează să se stabilească

Urmează să se stabilească

Insulele Feroe

Macrou, zonele 6a (la nord de 56° 30′ N), 2a, 4a (la nord de 59° N)

Specii de stavrid, zonele 4, 6a (la nord de 56° 30′ N), 7e, 7f, 7h

20

14

Hering, la nord de 62° 00′ N

20

Urmează să se stabilească

Hering, 3a

4

4

Pescuit industrial de merluciu norvegian, zonele 4, 6a (la nord de 56° 30′ N) (inclusiv capturi accidentale inevitabile de putasu)

14

14

Mihalț-de-mare și brosme

20

10

Putasu, zonele 2, 4a, 5, 6a (la nord de 56° 30′ N), 6b, 7 (la vest de 12° 00′ V)

20

20

Mihalț-de-mare albastru

16

16

Venezuela (37)

Specii de lutianide (apele Guyanei Franceze)

45

45

---

(1)  Cu excepția apelor situate în limita a șase mile marine de la liniile de bază ale Regatului Unit la Shetland, Fair Isle și Foula.

1

(2)  Până la 2 % din cotă poate fi reprezentată de capturi accidentale de merlan și macrou (OT1/*2A3A4). Capturile accidentale de merlan și macrou scăzute din cotă în conformitate cu prezenta dispoziție și capturile accidentale de specii scăzute din cotă în temeiul articolului 15 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 nu depășesc, în total, 9 % din cotă.

2

(3)  În zonele de gestionare 2r și 4, TAC se poate pescui numai ca TAC de monitorizare, cu un protocol asociat de prelevare a probelor pentru respectivul pescuit.”

3

(4)  Condiție specială: în limitele unei cantități totale de acces de 22 500 de tone pentru Uniune, statele membre pot pescui până la următorul procentaj din cotele lor în apele din jurul Insulelor Feroe (WHB/*05-F.): 7 %.

4

(5)  Se pot realiza transferuri din această cotă către zonele 8c, 9 și 10 și către apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1. Cu toate acestea, orice transfer de acest gen trebuie comunicat în prealabil Comisiei.

5

(6)  Condiție specială: din cotele UE în apele Uniunii și în apele internaționale din zonele 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 și 14 (WHB/* NZJM1) și în zonele 8c, 9 și 10; în apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1 (WHB/*NZJM2), se poate pescui următoarea cantitate în zona economică norvegiană sau în zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen: 227 975.”

6

(7)  Condiție specială: din care până la 25 %, dar nu mai mult de 75t, se poate pescui în: apele Uniunii din zona 3a (LIN/*03A-C).”

7

(8)  Odată cu raportarea capturilor către Comisie, se vor raporta, de asemenea, cantitățile pescuite pentru fiecare din următoarele zone: zona de reglementare a NEAFC și apele Uniunii.

8

(9)  Poate fi pescuit în apele Uniunii la nord de 62° N.

9

(10)  Se scad din limitele de captură alocate Insulelor Feroe.

10

(11)  Se scad din limitele de captură alocate Norvegiei.

11

(12)  Cu excepția capturilor accidentale, acestor cote li se aplică următoarele condiții:

12

| (1) | Nu pot fi pescuite între 1 aprilie și 31 mai 2019. |
| --- | --- |

(1)

Nu pot fi pescuite între 1 aprilie și 31 mai 2019.

| (2) | Navele UE pot alege să pescuiască fie în oricare dintre zonele de mai jos, fie în ambele:






  Cod de raportare | Delimitări geografice |
| --- | --- | --- |
| COD/GRL1 | Partea zonei de pescuit groenlandeze situată în interiorul subzonei NAFO 1F la vest de 44°00′V și la sud de 60°45′N, porțiunea din subzona NAFO 1 situată la sud de paralela 60°45′ latitudine nordică (Capul Desolation) și partea zonei de pescuit groenlandeze din interiorul diviziunii ICES 14b situată la est de 44°00′V și la sud de 62°30′N. |
| COD/GRL2 | Partea zonei de pescuit groenlandeze din interiorul diviziunii ICES 14b la nord de 62°30′N.” |

(2)

Navele UE pot alege să pescuiască fie în oricare dintre zonele de mai jos, fie în ambele:

Cod de raportare

Delimitări geografice

COD/GRL1

Partea zonei de pescuit groenlandeze situată în interiorul subzonei NAFO 1F la vest de 44°00′V și la sud de 60°45′N, porțiunea din subzona NAFO 1 situată la sud de paralela 60°45′ latitudine nordică (Capul Desolation) și partea zonei de pescuit groenlandeze din interiorul diviziunii ICES 14b situată la est de 44°00′V și la sud de 62°30′N.

COD/GRL2

Partea zonei de pescuit groenlandeze din interiorul diviziunii ICES 14b la nord de 62°30′N.”

(13)  Se poate pescui numai în perioada 10 mai-31 decembrie.

13

(14)  Se poate pescui doar în apele groenlandeze în zona de conservare a sebastei delimitată de liniile care unesc următoarele coordonate:

14

| Punct | Latitudine | Longitudine |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64°45′N | 28°30′W |
| 2 | 62°50′N | 25°45′W |
| 3 | 61°55′N | 26°45′W |
| 4 | 61°00′N | 26°30′W |
| 5 | 59°00′N | 30°00′W |
| 6 | 59°00′N | 34°00′W |
| 7 | 61°30′N | 34°00′W |
| 8 | 62°50′N | 36°00′W |
| 9 | 64°45′N | 28°30′W |

Punct

Latitudine

Longitudine

1

64°45′N

28°30′W

2

62°50′N

25°45′W

3

61°55′N

26°45′W

4

61°00′N

26°30′W

5

59°00′N

30°00′W

6

59°00′N

34°00′W

7

61°30′N

34°00′W

8

62°50′N

36°00′W

9

64°45′N

28°30′W

(15)  Condiție specială: această cotă poate fi pescuită și în apele internaționale ale zonei de conservare a sebastei menționate mai sus (RED/*5-14P).

15

(16)  Se poate pescui numai în apele groenlandeze din zonele 5 și 14 (RED/*514GN).”

16

(17)  Această TAC se aplică doar pescuitului de explorare. Pescuitul are loc numai în cadrul următoarelor blocuri de cercetare (A-E):

17

| — | Blocul de cercetare A: zona delimitată de latitudinile 47° 15′ S și 48° 15′ S și de longitudinile 146° 30′ E și 147° 30′ E |
| --- | --- |

—

Blocul de cercetare A: zona delimitată de latitudinile 47° 15′ S și 48° 15′ S și de longitudinile 146° 30′ E și 147° 30′ E

| — | Blocul de cercetare B: zona delimitată de latitudinile 47° 15′ S și 48° 15′ S și de longitudinile 147° 30′ E și 148° 30′ E |
| --- | --- |

—

Blocul de cercetare B: zona delimitată de latitudinile 47° 15′ S și 48° 15′ S și de longitudinile 147° 30′ E și 148° 30′ E

| — | Blocul de cercetare C: zona delimitată de latitudinile 47° 15′ S și 48° 15′ S și de longitudinile 148° 30′ E și 150° 00′ E |
| --- | --- |

—

Blocul de cercetare C: zona delimitată de latitudinile 47° 15′ S și 48° 15′ S și de longitudinile 148° 30′ E și 150° 00′ E

| — | Blocul de cercetare D: zona delimitată de latitudinile 48° 15′ S și 49° 15′ S și de longitudinile 149° 00′ E și 150° 00′ E |
| --- | --- |

—

Blocul de cercetare D: zona delimitată de latitudinile 48° 15′ S și 49° 15′ S și de longitudinile 149° 00′ E și 150° 00′ E

| — | Blocul de cercetare E: zona delimitată de latitudinile 48° 15′ S și 49° 30′ S și de longitudinile 150° 00′ E și 151° 00′ E |
| --- | --- |

—

Blocul de cercetare E: zona delimitată de latitudinile 48° 15′ S și 49° 30′ S și de longitudinile 150° 00′ E și 151° 00′ E

(18)  Fără a se aduce atingere licențelor suplimentare acordate Suediei de Norvegia în conformitate cu practica consacrată.

18

(19)  Aceste cifre sunt incluse în cifrele pentru toate activitățile de pescuit prin traulare cu nave de cel mult 180 de picioare în zona situată între 12 și 21 de mile de la liniile de bază ale Insulelor Feroe.

19

(20)  Aceste cifre se referă la numărul maxim de nave prezente în orice moment.

20

(21)  Aceste cifre sunt incluse în cifrele pentru «Pescuit prin traulare dincolo de 21 de mile de la liniile de bază ale Insulelor Feroe».

21

(22)  Alocarea posibilităților de pescuit disponibile pentru Uniune în zona Svalbard nu aduce atingere drepturilor și obligațiilor care decurg din Tratatul de la Paris din 1920.

22

(23)  Este posibil ca cifrele prezentate în secțiunile 1, 2 și 3 să scadă în vederea îndeplinirii obligațiilor internaționale ale Uniunii.

23

(24)  Această cifră poate crește dacă o navă de pescuit cu plasă-pungă este înlocuită cu 10 nave cu paragate în conformitate cu nota de subsol 4 sau cu nota de subsol 6 la tabelul A din punctul 4 din prezenta anexă.

24

(25)  Cifrele din tabelul A din secțiunea 4 pot fi majorate, cu condiția respectării obligațiilor Uniunii la nivel internațional.

25

(26)  O navă de pescuit cu plasă-pungă de dimensiune medie poate fi înlocuită cu cel mult 10 nave cu paragate sau cu o navă de pescuit cu plasă-pungă de dimensiune mică și cel mult trei nave cu paragate.

26

(27)  O navă de pescuit cu plasă-pungă de dimensiune medie poate fi înlocuită cu cel mult 10 nave cu paragate sau cu o navă de pescuit cu plasă-pungă de dimensiune mică și trei alte nave de pescuit artizanal.

27

(28)  O navă de pescuit cu plasă-pungă de dimensiune medie poate fi înlocuită cu cel mult 10 nave cu paragate.

28

(29)  Această navă nu va fi utilizată în 2019.

29

(30)  Nave de pescuit polivalente, care sunt echipate cu mai multe unelte.

30

(31)  Nave de pescuit cu momeală din regiunile ultraperiferice Insulele Azore și Madeira.

31

(32)  Nave cu paragate care operează în Oceanul Atlantic.

32

(33)  Nave de pescuit polivalente, care sunt echipate cu mai multe unelte (paragate, petactare, undițe tractate).

33

(34)  Acest număr poate fi majorat, cu condiția respectării obligațiilor Uniunii la nivel internațional.

34

(35)  Capacitatea de creștere a Portugaliei, de 500 de tone, este acoperită de capacitatea neutilizată a Uniunii înscrisă în tabelul A.

35

(36)  Datele din acest tabel sunt revizuite în continuare, cu condiția respectării obligațiilor Uniunii la nivel internațional. Tabelul revizuit nu conține cifre mai scăzute decât cele care figurează în Regulamentul 2018/120.

36

(37)  Pentru a emite autorizațiile de pescuit respective, trebuie să se aducă dovezi privind existența unui contract valabil între armatorul care solicită autorizația de pescuit și o întreprindere de prelucrare situată în departamentul Guyanei Franceze, precum și privind faptul că acel contract include obligația de a debarca cel puțin 75 % din toate capturile de lutianide de pe nava în cauză în departamentul respectiv, astfel încât acestea să poată fi prelucrate în instalațiile respectivei întreprinderi. Un astfel de contract trebuie să fie avizat de autoritățile franceze, care se asigură că el corespunde atât capacității efective a întreprinderii de prelucrare contractante, cât și obiectivelor de dezvoltare ale economiei Guyanei. La cererea de autorizație de pescuit trebuie anexată o copie a contractului avizat în mod corespunzător. Atunci când refuză acordarea respectivului aviz, autoritățile franceze notifică refuzul și precizează motivele acestuia părții în cauză și Comisiei.

37

---

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 88/19

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/530 AL COMISIEI

din 27 martie 2019

de desemnare a laboratoarelor de referință ale Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni, nematozi, bacterii, ciuperci și mană, virusuri, viroizi și fitoplasme

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2017 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (1), în special articolul 93 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2018/631 al Comisiei (2) a stabilit laboratoare de referință ale Uniunii Europene (LRUE) pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni, nematozi, bacterii, ciuperci și mană, virusuri, viroizi și fitoplasme. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2018/631 al Comisiei (2) a stabilit laboratoare de referință ale Uniunii Europene (LRUE) pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni, nematozi, bacterii, ciuperci și mană, virusuri, viroizi și fitoplasme.

| (2) | Ca urmare a stabilirii acestor LRUE, Comisia a efectuat un proces de selecție publică pentru desemnarea LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire insecte și acarieni, nematozi, bacterii, ciuperci și mană, virusuri, viroizi și fitoplasme. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a stabilirii acestor LRUE, Comisia a efectuat un proces de selecție publică pentru desemnarea LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire insecte și acarieni, nematozi, bacterii, ciuperci și mană, virusuri, viroizi și fitoplasme.

| (3) | Consorțiul condus de Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES), care cuprinde și Agenția Austriacă pentru Sănătate și Siguranță Alimentară (AGES), a depus o cerere pentru procesul de selecție a desemnării ca LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni. |
| --- | --- |

(3)

Consorțiul condus de Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES), care cuprinde și Agenția Austriacă pentru Sănătate și Siguranță Alimentară (AGES), a depus o cerere pentru procesul de selecție a desemnării ca LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni.

| (4) | Consorțiul condus de Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES), care cuprinde și Institutul Flamand de Cercetare pentru Agricultură, Pescuit și Alimente (ILVO, Belgia), a depus o cerere pentru procesul de selecție a desemnării ca LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la nematozi. |
| --- | --- |

(4)

Consorțiul condus de Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES), care cuprinde și Institutul Flamand de Cercetare pentru Agricultură, Pescuit și Alimente (ILVO, Belgia), a depus o cerere pentru procesul de selecție a desemnării ca LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la nematozi.

| (5) | Consorțiul condus de Autoritatea pentru Siguranța Alimentelor și a Produselor de Consum - Centrul de Referință Național pentru Sănătatea Plantelor din Țările de Jos (NVWA-NRC), care cuprinde și Institutul Flamand de Cercetare pentru Agricultură, Pescuit și Alimente (ILVO, Belgia), Centrul de Cercetare pentru Protecția și Certificarea Plantelor [CREA-DC (DIALAB), Italia] și Institutul Național de Biologie (NIB, Slovenia) a depus o cerere pentru procesul de selecție a desemnării ca LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la bacterii. |
| --- | --- |

(5)

Consorțiul condus de Autoritatea pentru Siguranța Alimentelor și a Produselor de Consum - Centrul de Referință Național pentru Sănătatea Plantelor din Țările de Jos (NVWA-NRC), care cuprinde și Institutul Flamand de Cercetare pentru Agricultură, Pescuit și Alimente (ILVO, Belgia), Centrul de Cercetare pentru Protecția și Certificarea Plantelor [CREA-DC (DIALAB), Italia] și Institutul Național de Biologie (NIB, Slovenia) a depus o cerere pentru procesul de selecție a desemnării ca LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la bacterii.

| (6) | Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES) a depus o cerere pentru procesul de selecție a desemnării ca LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la ciuperci și mană. |
| --- | --- |

(6)

Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES) a depus o cerere pentru procesul de selecție a desemnării ca LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la ciuperci și mană.

| (7) | Consorțiul condus de Autoritatea pentru Siguranța Alimentelor și a Produselor de Consum - Centrul de Referință Național pentru Sănătatea Plantelor din Țările de Jos (NVWA-NRC), care cuprinde și Centrul de Cercetare pentru Protecția și Certificarea Plantelor [CREA-DC (DIALAB), Italia] și Institutul Național de Biologie (NIB, Slovenia) a depus o cerere pentru procesul de selecție a desemnării ca LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la virusuri, viroizi și fitoplasme. |
| --- | --- |

(7)

Consorțiul condus de Autoritatea pentru Siguranța Alimentelor și a Produselor de Consum - Centrul de Referință Național pentru Sănătatea Plantelor din Țările de Jos (NVWA-NRC), care cuprinde și Centrul de Cercetare pentru Protecția și Certificarea Plantelor [CREA-DC (DIALAB), Italia] și Institutul Național de Biologie (NIB, Slovenia) a depus o cerere pentru procesul de selecție a desemnării ca LRUE pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la virusuri, viroizi și fitoplasme.

| (8) | Comitetul de evaluare și selecție numit pentru procesul de selecție a concluzionat că toate aceste consorții și laboratoare sunt în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 93 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/625 și ar putea fi responsabile pentru sarcinile prevăzute la articolul 94 din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(8)

Comitetul de evaluare și selecție numit pentru procesul de selecție a concluzionat că toate aceste consorții și laboratoare sunt în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 93 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/625 și ar putea fi responsabile pentru sarcinile prevăzute la articolul 94 din respectivul regulament.

| (9) | Prin urmare, aceste patru consorții ar trebui desemnate ca LRUE pentru respectivele organisme dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni, nematozi, bacterii, ciuperci și mană, virusuri, viroizi și fitoplasme. Programele de lucru ale acestora ar trebui să fie stabilite în conformitate cu obiectivele și prioritățile programelor de lucru relevante adoptate de către Comisie în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, aceste patru consorții ar trebui desemnate ca LRUE pentru respectivele organisme dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni, nematozi, bacterii, ciuperci și mană, virusuri, viroizi și fitoplasme. Programele de lucru ale acestora ar trebui să fie stabilite în conformitate cu obiectivele și prioritățile programelor de lucru relevante adoptate de către Comisie în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (10) | Pentru a se asigura menținerea unui nivel corespunzător al metodelor de analiză, testare sau diagnosticare, precum și pentru dezvoltarea de metode validate și menținerea asistenței coordonate a laboratoarelor oficiale și în conformitate cu articolul 93 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2017/625, desemnarea ca LRUE ar trebui să fie revizuită periodic, |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se asigura menținerea unui nivel corespunzător al metodelor de analiză, testare sau diagnosticare, precum și pentru dezvoltarea de metode validate și menținerea asistenței coordonate a laboratoarelor oficiale și în conformitate cu articolul 93 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2017/625, desemnarea ca LRUE ar trebui să fie revizuită periodic,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Laboratorul de referință al Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni

Următorul consorțiu este desemnat ca laborator de referință al Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la insecte și acarieni, responsabil cu sprijinirea activităților orizontale ale Comisiei și ale statelor membre în domeniul sănătății plantelor:

| | Consorțiul condus de Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES, Laboratorul pentru Sănătatea Plantelor, Unitatea pentru Entomologie și Plante Invazive, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Franța),
  care cuprinde și:
  Agenția Austriacă pentru Sănătate și Siguranță Alimentară (AGES, Institutul pentru Producția Durabilă a Plantelor, Spargelfeldstraße 191, 1220 Viena, Austria). |
| --- | --- |

Consorțiul condus de Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES, Laboratorul pentru Sănătatea Plantelor, Unitatea pentru Entomologie și Plante Invazive, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Franța),

care cuprinde și:

Agenția Austriacă pentru Sănătate și Siguranță Alimentară (AGES, Institutul pentru Producția Durabilă a Plantelor, Spargelfeldstraße 191, 1220 Viena, Austria).

Articolul 2

Laboratorul de referință al Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la nematozi

Următorul consorțiu este desemnat ca laborator de referință al Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la nematozi, responsabil cu sprijinirea activităților orizontale ale Comisiei și ale statelor membre în domeniul sănătății plantelor:

| | Consorțiul condus de Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES, Laboratorul pentru Sănătatea Plantelor, Unitatea pentru Nematologie, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Franța),
  care cuprinde și:
  Institutul Flamand de Cercetare pentru Agricultură, Pescuit și Alimente (ILVO, Botanică, grupul pentru nematologie, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia). |
| --- | --- |

Consorțiul condus de Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES, Laboratorul pentru Sănătatea Plantelor, Unitatea pentru Nematologie, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Franța),

care cuprinde și:

Institutul Flamand de Cercetare pentru Agricultură, Pescuit și Alimente (ILVO, Botanică, grupul pentru nematologie, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia).

Articolul 3

Laboratorul de referință al Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la bacterii

Următorul consorțiu este desemnat ca laborator de referință al Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la bacterii, responsabil cu sprijinirea activităților orizontale ale Comisiei și ale statelor membre în domeniul sănătății plantelor:

Consorțiul condus de Autoritatea pentru Siguranța Alimentelor și a Produselor de Consum – Centrul de Referință Național pentru Sănătatea Plantelor din Țările de Jos (NVWA-NRC, grupul pentru bacteriologie, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Țările de Jos),

| | care cuprinde și:






  — | Institutul Flamand de Cercetare pentru Agricultură, Pescuit și Alimente (ILVO, Botanică, grupul pentru bacteriologie, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia); |
| --- | --- | --- |

care cuprinde și:

—

Institutul Flamand de Cercetare pentru Agricultură, Pescuit și Alimente (ILVO, Botanică, grupul pentru bacteriologie, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgia);

| — | Centrul de Cercetare pentru Protecția și Certificarea Plantelor [CREA-DC (DIALAB), Laboratorul de Fitopatologie, grupul pentru bacteriologie, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italia]; |
| --- | --- |

—

Centrul de Cercetare pentru Protecția și Certificarea Plantelor [CREA-DC (DIALAB), Laboratorul de Fitopatologie, grupul pentru bacteriologie, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italia];

| — | Institutul Național de Biologie (NIB, Departamentul de Biotehnologie și Biologie Sistemică, Unitatea pentru Bacteriologie și Metodologie, Laboratorul pentru diagnosticul bacteriilor, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenia). |
| --- | --- |

—

Institutul Național de Biologie (NIB, Departamentul de Biotehnologie și Biologie Sistemică, Unitatea pentru Bacteriologie și Metodologie, Laboratorul pentru diagnosticul bacteriilor, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenia).

Articolul 4

Laboratorul de referință al Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la ciuperci și mană

Următorul consorțiu este desemnat ca laborator de referință al Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la ciuperci și mană, responsabil cu sprijinirea activităților orizontale ale Comisiei și ale statelor membre în domeniul sănătății plantelor:

| | Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES, Laboratorul pentru Sănătatea Plantelor, Unitatea pentru Micologie, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Franța). |
| --- | --- |

Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii din Franța (ANSES, Laboratorul pentru Sănătatea Plantelor, Unitatea pentru Micologie, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Franța).

Articolul 5

Laboratorul de referință al Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la virusuri, viroizi și fitoplasme

Următorul consorțiu este desemnat ca laborator de referință al Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor cu privire la virusuri, viroizi și fitoplasme, responsabil cu sprijinirea activităților orizontale ale Comisiei și ale statelor membre în domeniul sănătății plantelor:

Consorțiul condus de Autoritatea pentru Siguranța Alimentelor și a Produselor de Consum - Centrul de Referință Național pentru Sănătatea Plantelor din Țările de Jos (NVWA-NRC, grupul pentru virusologie, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Țările de Jos),

| | care cuprinde și:






  — | Centrul de Cercetare pentru Protecția și Certificarea Plantelor [CREA-DC (DIALAB), Laboratorul de Fitopatologie, grupul pentru virusologie, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italia]; |
| --- | --- | --- |

care cuprinde și:

—

Centrul de Cercetare pentru Protecția și Certificarea Plantelor [CREA-DC (DIALAB), Laboratorul de Fitopatologie, grupul pentru virusologie, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Italia];

| — | Institutul Național de Biologie (NIB, Departamentul de Biotehnologie și Biologie Sistemică, Unitatea pentru Microbiologie, Laboratorul pentru diagnosticul virusurilor, viroizilor și fitoplasmelor, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenia). |
| --- | --- |

—

Institutul Național de Biologie (NIB, Departamentul de Biotehnologie și Biologie Sistemică, Unitatea pentru Microbiologie, Laboratorul pentru diagnosticul virusurilor, viroizilor și fitoplasmelor, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenia).

Articolul 6

Revizuirea desemnării

Desemnarea ca laboratoare de referință ale Uniunii Europene se revizuiește periodic.

Articolul 7

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 martie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 95, 7.4.2017, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2018/631 al Comisiei din 7 februarie 2018 de completare a Regulamentului (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului prin stabilirea de laboratoare de referință ale Uniunii Europene pentru organismele dăunătoare plantelor (JO L 105, 25.4.2018, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor, de modificare a Directivelor 98/56/CE, 2000/29/CE și 2008/90/CE ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 178/2002, (CE) nr. 882/2004 și (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivei 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Deciziilor 66/399/CEE, 76/894/CEE și 2009/470/CE ale Consiliului (JO L 189, 27.6.2014, p. 1).

3

---

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 88/23

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/531 AL COMISIEI

din 27 martie 2019

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 în ceea ce privește stabilirea prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 183 litera (b),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 510/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1216/2009 și (CE) nr. 614/2009 ale Consiliului (2), în special articolul 5 alineatul (6) litera (a),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe la import suplimentare și a fixat prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) a stabilit normele de aplicare a sistemului de taxe la import suplimentare și a fixat prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină.

| (2) | Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se stabilesc prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină, rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile de anumite produse, ținând cont de variațiile prețurilor în funcție de origine. |
| --- | --- |

(2)

Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se stabilesc prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor, precum și pentru ovalbumină, rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile de anumite produse, ținând cont de variațiile prețurilor în funcție de origine.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1484/95 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1484/95 ar trebui modificat în consecință.

| (4) | Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale, |
| --- | --- |

(4)

Deoarece este necesar să se asigure aplicarea măsurii respective cât mai rapid posibil după ce devin disponibile datele actualizate, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1484/95 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 martie 2019.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Jerzy PLEWA

Director general

Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 150, 20.5.2014, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei din 28 iunie 1995 de stabilire a normelor de aplicare a sistemului de drepturi de import suplimentare și de fixare a prețurilor reprezentative în sectoarele cărnii de pasăre și ouălor și pentru albumina din ouă, și de abrogare a Regulamentului nr. 163/67/CEE (JO L 145, 29.6.1995, p. 47).

3

---

ANEXĂ

„ANEXA I

| Codul NC | Denumirea mărfurilor | Prețul reprezentativ
  (în EUR/100 kg) | Garanția menționată la articolul 3
  (în EUR/100 kg) | Originea (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Carcase de păsări de curte din specia Gallus domesticus, congelate, denumite „pui 65 %” | 129,7 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Bucăți dezosate de păsări de curte din specia Gallus domesticus, congelate | 239,1 | 18 | AR |
| 215,1 | 26 | BR |
| 240,6 | 18 | TH |
| 1602 32 11 | Preparate nefierte din păsări de curte din specia Gallus domesticus | 289,6 | 0 | BR |

Codul NC

Denumirea mărfurilor

Prețul reprezentativ

(în EUR/100 kg)

Garanția menționată la articolul 3

(în EUR/100 kg)

Originea (1)

0207 12 90

Carcase de păsări de curte din specia Gallus domesticus, congelate, denumite „pui 65 %”

129,7

0

AR

0207 14 10

Bucăți dezosate de păsări de curte din specia Gallus domesticus, congelate

239,1

18

AR

215,1

26

BR

240,6

18

TH

1602 32 11

Preparate nefierte din păsări de curte din specia Gallus domesticus

289,6

0

BR

---

(1)  Nomenclatorul țărilor stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7).

1

---

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 88/25

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/532 AL COMISIEI

din 28 martie 2019

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/2378 în ceea ce privește formularele standard, inclusiv regimul lingvistic, pentru schimbul automat obligatoriu de informații privind tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (1), în special articolul 20 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Directiva 2011/16/UE astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/822 a Consiliului (2) prevede schimbul automat obligatoriu de informații privind tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale. Pentru astfel de tranzacții, ar trebui să se utilizeze un formular standard, inclusiv un regim lingvistic. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2011/16/UE astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/822 a Consiliului (2) prevede schimbul automat obligatoriu de informații privind tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale. Pentru astfel de tranzacții, ar trebui să se utilizeze un formular standard, inclusiv un regim lingvistic.

| (2) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2378 al Comisiei (3) ar trebui, prin urmare, să fie modificat pentru a se stabili un astfel de formular. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2378 al Comisiei (3) ar trebui, prin urmare, să fie modificat pentru a se stabili un astfel de formular.

| (3) | Articolul 20 alineatul (5) al doilea paragraf din Directiva 2011/16/UE prevede că formularul standard nu trebuie să includă mai mult decât elementele destinate schimbului de informații enumerate la articolul 8ab alineatul (14) din Directiva 2011/16/UE și alte domenii conexe legate de aceste elemente care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor de la articolul 8ab din directiva respectivă. Pentru a garanta faptul că schimbul automat obligatoriu de informații cu privire la tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale este eficace, în special în cazul în care mai mulți intermediari sau contribuabili relevanți au răspunderea de a depune informații, este esențial să se includă un câmp suplimentar care să conțină un număr de referință al modalității transfrontaliere care face obiectul raportării. În cazul în care mai mulți intermediari sau contribuabili relevanți au răspunderea de a depune informații, ar trebui să figureze un singur număr de referință pe toate schimburile de informații referitoare la aceeași modalitate, astfel încât aceste schimburi să poată fi corelate cu o singură modalitate în registrul central. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 20 alineatul (5) al doilea paragraf din Directiva 2011/16/UE prevede că formularul standard nu trebuie să includă mai mult decât elementele destinate schimbului de informații enumerate la articolul 8ab alineatul (14) din Directiva 2011/16/UE și alte domenii conexe legate de aceste elemente care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor de la articolul 8ab din directiva respectivă. Pentru a garanta faptul că schimbul automat obligatoriu de informații cu privire la tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale este eficace, în special în cazul în care mai mulți intermediari sau contribuabili relevanți au răspunderea de a depune informații, este esențial să se includă un câmp suplimentar care să conțină un număr de referință al modalității transfrontaliere care face obiectul raportării. În cazul în care mai mulți intermediari sau contribuabili relevanți au răspunderea de a depune informații, ar trebui să figureze un singur număr de referință pe toate schimburile de informații referitoare la aceeași modalitate, astfel încât aceste schimburi să poată fi corelate cu o singură modalitate în registrul central.

| (4) | Din motive de coerență și de securitate juridică, data de aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie aliniată cu data de aplicare prevăzută la articolul 2 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva (UE) 2018/822. |
| --- | --- |

(4)

Din motive de coerență și de securitate juridică, data de aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie aliniată cu data de aplicare prevăzută la articolul 2 alineatul (1) al doilea paragraf din Directiva (UE) 2018/822.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cooperare administrativă în domeniul impozitării, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cooperare administrativă în domeniul impozitării,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2378 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol 2e:

  „Articolul 2e
  Formularele standard, inclusiv regimul lingvistic, pentru schimbul automat obligatoriu de informații privind tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale

  (1)   În ceea ce privește formularele care trebuie utilizate, „element” și „câmp” înseamnă locul din formular în care pot fi introduse informații care urmează să facă obiectul unui schimb în conformitate cu Directiva 2011/16/UE.


  (2)   Formularul care trebuie utilizat pentru schimbul automat obligatoriu de informații privind tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale în temeiul articolului 8ab din Directiva 2011/16/UE trebuie să fie în conformitate cu anexa XIII la prezentul regulament.


  (3)   Elementele esențiale menționate la articolul 20 alineatul (5) al treilea paragraf din Directiva 2011/16/UE sunt elementele enumerate la articolul 8ab alineatul (14) literele (b), (c) și (e) din directiva respectivă, iar pentru aceste elemente esențiale regimul lingvistic este același ca regimul lingvistic prevăzut la articolul 2a alineatul (3) din prezentul regulament.” |
| --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol 2e:

„Articolul 2e

Formularele standard, inclusiv regimul lingvistic, pentru schimbul automat obligatoriu de informații privind tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale

(1)   În ceea ce privește formularele care trebuie utilizate, „element” și „câmp” înseamnă locul din formular în care pot fi introduse informații care urmează să facă obiectul unui schimb în conformitate cu Directiva 2011/16/UE.

(2)   Formularul care trebuie utilizat pentru schimbul automat obligatoriu de informații privind tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale în temeiul articolului 8ab din Directiva 2011/16/UE trebuie să fie în conformitate cu anexa XIII la prezentul regulament.

(3)   Elementele esențiale menționate la articolul 20 alineatul (5) al treilea paragraf din Directiva 2011/16/UE sunt elementele enumerate la articolul 8ab alineatul (14) literele (b), (c) și (e) din directiva respectivă, iar pentru aceste elemente esențiale regimul lingvistic este același ca regimul lingvistic prevăzut la articolul 2a alineatul (3) din prezentul regulament.”

| 2. | Anexa la prezentul regulament se adaugă ca anexa XIII. |
| --- | --- |

2.

Anexa la prezentul regulament se adaugă ca anexa XIII.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 iulie 2020.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 martie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 64, 11.3.2011, p. 1.

1

(2)  Directiva (UE) 2018/822 a Consiliului din 25 mai 2018 de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal cu privire la modalitățile transfrontaliere care fac obiectul raportării (JO L 139, 5.6.2018, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2378 al Comisiei din 15 decembrie 2015 de stabilire a normelor de punere în aplicare a anumitor dispoziții din Directiva 2011/16/UE a Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal, și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1156/2012 (JO L 332, 18.12.2015, p. 19).

3

---

ANEXĂ

„ANEXA XIII

Formularul menționat la articolul 2e

Formularul pentru schimbul automat obligatoriu de informații privind tranzacțiile transfrontaliere care fac obiectul raportării fiscale în temeiul articolului 8ab din Directiva 2011/16/UE conține, în plus față de elementele enumerate la articolul 8ab alineatul (14) din directiva respectivă, următorul câmp:

| (a) | Numărul de referință al tranzacției (tranzacțiilor) transfrontaliere care face (fac) obiectul raportării. |
| --- | --- |

(a)

Numărul de referință al tranzacției (tranzacțiilor) transfrontaliere care face (fac) obiectul raportării.

---

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 88/28

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/533 AL COMISIEI

din 28 martie 2019

privind un program de control multianual coordonat al Uniunii pentru 2020, 2021 și 2022 vizând asigurarea respectării limitelor maxime de reziduuri de pesticide și evaluarea expunerii consumatorilor la reziduurile de pesticide din și de pe alimentele de origine vegetală și animală

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 29 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1213/2008 al Comisiei (2) s-a instituit un prim program comunitar multianual coordonat, care a vizat anii 2009, 2010 și 2011. Programul respectiv a continuat în temeiul unor regulamente succesive ale Comisiei. Cel mai recent dintre acestea a fost Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/555 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1213/2008 al Comisiei (2) s-a instituit un prim program comunitar multianual coordonat, care a vizat anii 2009, 2010 și 2011. Programul respectiv a continuat în temeiul unor regulamente succesive ale Comisiei. Cel mai recent dintre acestea a fost Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/555 al Comisiei (3).

| (2) | Între treizeci și patruzeci de produse alimentare reprezintă componentele principale ale alimentației în Uniune. Deoarece utilizările pesticidelor prezintă modificări semnificative pe parcursul unei perioade de trei ani, pesticidele din respectivele produse alimentare ar trebui monitorizate pe parcursul unei serii de cicluri de câte trei ani, pentru a permite evaluarea expunerii consumatorilor și a aplicării legislației Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Între treizeci și patruzeci de produse alimentare reprezintă componentele principale ale alimentației în Uniune. Deoarece utilizările pesticidelor prezintă modificări semnificative pe parcursul unei perioade de trei ani, pesticidele din respectivele produse alimentare ar trebui monitorizate pe parcursul unei serii de cicluri de câte trei ani, pentru a permite evaluarea expunerii consumatorilor și a aplicării legislației Uniunii.

| (3) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a emis un raport științific privind evaluarea proiectului programului de monitorizare a pesticidelor. Ea a concluzionat că o rată de depășire a LMR de peste 1 % ar putea fi estimată cu o marjă de eroare de 0,75 % prin selectarea a 683 de unități de eșantioane pentru cel puțin 32 de produse alimentare diferite (4). Prelevarea acestor eșantioane ar trebui să fie repartizată între statele membre în funcție de numărul de locuitori, cu cel puțin 12 eșantioane per produs și per an. |
| --- | --- |

(3)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a emis un raport științific privind evaluarea proiectului programului de monitorizare a pesticidelor. Ea a concluzionat că o rată de depășire a LMR de peste 1 % ar putea fi estimată cu o marjă de eroare de 0,75 % prin selectarea a 683 de unități de eșantioane pentru cel puțin 32 de produse alimentare diferite (4). Prelevarea acestor eșantioane ar trebui să fie repartizată între statele membre în funcție de numărul de locuitori, cu cel puțin 12 eșantioane per produs și per an.

| (4) | Pentru a se asigura faptul că gama de pesticide vizată de programul de control este reprezentativă pentru pesticidele utilizate, au fost luate în considerare rezultatele analitice ale programelor oficiale anterioare de control ale Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura faptul că gama de pesticide vizată de programul de control este reprezentativă pentru pesticidele utilizate, au fost luate în considerare rezultatele analitice ale programelor oficiale anterioare de control ale Uniunii.

| (5) | Documentul Guidance document on analytical quality control and method validation procedures for pesticide residues and analysis in food and feed („Document de orientare privind procedurile analitice de control al calității și de validare a metodelor pentru analiza reziduurilor de pesticide din alimente și din hrana pentru animale”) este publicat pe site-ul web al Comisiei (5). |
| --- | --- |

(5)

Documentul Guidance document on analytical quality control and method validation procedures for pesticide residues and analysis in food and feed („Document de orientare privind procedurile analitice de control al calității și de validare a metodelor pentru analiza reziduurilor de pesticide din alimente și din hrana pentru animale”) este publicat pe site-ul web al Comisiei (5).

| (6) | În cazul în care definiția unui reziduu al unui pesticid include alte substanțe active, metaboliți și/sau produși de degradare sau de reacție, compușii respectivi ar trebui raportați separat, cu condiția să fi fost măsurați individual (6). |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care definiția unui reziduu al unui pesticid include alte substanțe active, metaboliți și/sau produși de degradare sau de reacție, compușii respectivi ar trebui raportați separat, cu condiția să fi fost măsurați individual (6).

| (7) | Statele membre, Comisia și autoritatea au convenit asupra unor măsuri de punere în aplicare referitoare la transmiterea informațiilor de către statele membre, cum ar fi descrierea standard a eșantioanelor (Standard Sample Description – SSD), pentru transmiterea rezultatelor analizei reziduurilor de pesticide. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre, Comisia și autoritatea au convenit asupra unor măsuri de punere în aplicare referitoare la transmiterea informațiilor de către statele membre, cum ar fi descrierea standard a eșantioanelor (Standard Sample Description – SSD), pentru transmiterea rezultatelor analizei reziduurilor de pesticide.

| (8) | În ceea ce privește procedurile de eșantionare, ar trebui să se aplice Directiva 2002/63/CE a Comisiei (7), care cuprinde metodele și procedurile de eșantionare recomandate de Comisia Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește procedurile de eșantionare, ar trebui să se aplice Directiva 2002/63/CE a Comisiei (7), care cuprinde metodele și procedurile de eșantionare recomandate de Comisia Codex Alimentarius.

| (9) | Este necesară evaluarea respectării limitelor maxime de reziduuri în ceea ce privește alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, stabilite la articolul 10 din Directiva 2006/141/CE a Comisiei (8) și la articolul 7 din Directiva 2006/125/CE a Comisiei (9), ținându-se cont numai de definițiile reziduurilor astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Este necesară evaluarea respectării limitelor maxime de reziduuri în ceea ce privește alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, stabilite la articolul 10 din Directiva 2006/141/CE a Comisiei (8) și la articolul 7 din Directiva 2006/125/CE a Comisiei (9), ținându-se cont numai de definițiile reziduurilor astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

| (10) | În ceea ce privește metodele vizând reziduurile individuale, statele membre pot fi în măsură să își îndeplinească obligațiile în materie de analize recurgând la laboratoarele oficiale care dispun deja de metodele validate necesare. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește metodele vizând reziduurile individuale, statele membre pot fi în măsură să își îndeplinească obligațiile în materie de analize recurgând la laboratoarele oficiale care dispun deja de metodele validate necesare.

| (11) | Statele membre ar trebui să transmită, până la data de 31 august a fiecărui an, informațiile referitoare la anul calendaristic anterior. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre ar trebui să transmită, până la data de 31 august a fiecărui an, informațiile referitoare la anul calendaristic anterior.

| (12) | Pentru a se evita orice confuzie cauzată de o suprapunere între programe multianuale consecutive, din motive de securitate juridică, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/555 ar trebui abrogat. Totuși, el ar trebui să se aplice în continuare pentru eșantioanele analizate în 2019. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a se evita orice confuzie cauzată de o suprapunere între programe multianuale consecutive, din motive de securitate juridică, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/555 ar trebui abrogat. Totuși, el ar trebui să se aplice în continuare pentru eșantioanele analizate în 2019.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pe parcursul anilor 2020, 2021 și 2022, statele membre prelevă și analizează eșantioane pentru combinațiile de pesticide/produse menționate în anexa I.

Numărul de eșantioane din fiecare produs, inclusiv din alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, precum și din produsele obținute din agricultura ecologică, este cel stabilit în anexa II.

Articolul 2

(1)   Lotul din care se prelevă eșantioane se alege aleatoriu.

Procedura de eșantionare, inclusiv numărul de unități, este în conformitate cu Directiva 2002/63/CE.

(2)   Toate eșantioanele, inclusiv cele din alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, precum și din produsele obținute din agricultura ecologică, se analizează pentru pesticidele menționate în anexa I în conformitate cu definițiile reziduurilor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

(3)   Pentru alimentele destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică, eșantioanele evaluate sunt prelevate din produsele prezentate drept gata pentru consum sau reconstituite potrivit instrucțiunilor producătorilor, luând în considerare LMR-urile stabilite în Directivele 2006/125/CE și 2006/141/CE. În cazul în care astfel de produse alimentare pot fi consumate atât în starea în care sunt comercializate, cât și în starea reconstituită, rezultatele se raportează cu privire la produsul nereconstituit astfel cum este comercializat.

Articolul 3

Statele membre transmit rezultatele analizelor eșantioanelor testate în 2020, 2021 și 2022 până la 31 august 2021, 2022 și, respectiv, 2023. Rezultatele respective se transmit în formatul electronic de raportare stabilit de EFSA.

În cazurile în care definiția unui reziduu de pesticid include mai mult de un compus (substanță activă și/sau metabolit sau produs de degradare sau de reacție), statele membre raportează rezultatele analizelor în conformitate cu definiția completă a reziduului. În plus, rezultatele pentru toți analiții care fac parte din definiția reziduului se transmit separat, în măsura în care aceștia au fost măsurați în mod individual.

Articolul 4

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/555 se abrogă.

Cu toate acestea, în ceea ce privește eșantioanele analizate în 2019, regulamentul menționat continuă să se aplice până la 1 septembrie 2020.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 ianuarie 2020.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 martie 2019.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1213/2008 al Comisiei din 5 decembrie 2008 privind programul comunitar de control, multianual și coordonat pentru 2009, 2010 și 2011 de asigurare a respectării limitelor maxime de reziduuri de pesticide din și de pe alimentele de origine vegetală și animală și de evaluare a expunerii consumatorilor la reziduurile de pesticide (JO L 328, 6.12.2008, p. 9).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/555 al Comisiei din 9 aprilie 2018 privind un program de control multianual coordonat al Uniunii pentru 2019, 2020 și 2021 vizând asigurarea respectării limitelor maxime de reziduuri de pesticide și evaluarea expunerii consumatorilor la reziduurile de pesticide din și de pe alimentele de origine vegetală și animală (JO L 92, 10.4.2018, p. 6).

3

(4)  Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară; pesticide monitoring program: design assessment (program de monitorizare a pesticidelor: evaluarea proiectului). EFSA Journal 2015;13(2):4005.

4

pesticide monitoring program: design assessment

EFSA Journal

(5)  Documentul nr. SANTE/11813/2017. https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2017-11813.pdf (cea mai recentă versiune).

5

(6)  SANCO/12574/2014, Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions (Document de lucru privind însumarea limitelor de cuantificare în cazul definițiilor complexe ale reziduurilor).

6

Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions

(7)  Directiva 2002/63/CE a Comisiei din 11 iulie 2002 de stabilire a metodelor comunitare de prelevare de probe pentru controlul oficial al reziduurilor de pesticide de pe și din produsele de origine vegetală și animală și de abrogare a Directivei 79/700/CEE (JO L 187, 16.7.2002, p. 30).

7

(8)  Directiva 2006/141/CE a Comisiei din 22 decembrie 2006 privind formulele de început și formulele de continuare ale preparatelor pentru sugari respectiv ale preparatelor pentru copii de vârstă mică și de modificare a Directivei 1999/21/CE (JO L 401, 30.12.2006, p. 1).

8

(9)  Directiva 2006/125/CE a Comisiei din 5 decembrie 2006 privind preparatele pe bază de cereale și alimentele pentru copii destinate sugarilor și copiilor de vârstă mică (JO L 339, 6.12.2006, p. 16).

9

---

ANEXA I

Partea A: Produse de origine vegetală
   (1)
  din care urmează a fi prelevate eșantioane în 2020, 2021 și 2022.

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| Portocale (2) | Struguri de masă (2) | Mere (2) |
| Pere (2) | Banane (2) | Căpșuni (2) |
| Kiwi (2) | Grepfruturi (2) | Piersici, inclusiv nectarine și hibrizi similari (2) |
| Conopidă (2) | Vinete (2) | Vin (roșu sau alb) obținut din struguri. (În cazul în care nu sunt disponibili factori specifici de prelucrare a vinului, statele membre trebuie să raporteze factorii de prelucrare a vinului utilizați în „Raportul național de sinteză”) |
| Ceapă (2) | Broccoli (2) | Salată (2) |
| Morcovi (2) | Pepeni galbeni (2) | Varză cu căpățână (2) |
| Cartofi (2) | Ciuperci de cultură (2) | Tomate (2) |
| Fasole (uscată) (2) | Ardei dulce/gogoșari (2) | Spanac (2) |
| Boabe de secară (3) | Boabe de grâu (3) | Boabe de ovăz (3)
   (4) |
| Orez brun (orez decorticat), definit ca orez după îndepărtarea învelișului de pe boabele de orez nedecorticat (5) | Ulei de măsline virgin (în cazul în care nu este disponibil un factor specific de prelucrare a uleiului, statele membre trebuie să raporteze factorii de prelucrare utilizați în „Raportul național de sinteză”) | Boabe de orz (3)
   (6) |

2020

2021

2022

(a)

(b)

(c)

Portocale (2)

Struguri de masă (2)

Mere (2)

Pere (2)

Banane (2)

Căpșuni (2)

Kiwi (2)

Grepfruturi (2)

Piersici, inclusiv nectarine și hibrizi similari (2)

Conopidă (2)

Vinete (2)

Vin (roșu sau alb) obținut din struguri. (În cazul în care nu sunt disponibili factori specifici de prelucrare a vinului, statele membre trebuie să raporteze factorii de prelucrare a vinului utilizați în „Raportul național de sinteză”)

Ceapă (2)

Broccoli (2)

Salată (2)

Morcovi (2)

Pepeni galbeni (2)

Varză cu căpățână (2)

Cartofi (2)

Ciuperci de cultură (2)

Tomate (2)

Fasole (uscată) (2)

Ardei dulce/gogoșari (2)

Spanac (2)

Boabe de secară (3)

Boabe de grâu (3)

Boabe de ovăz (3)
   (4)

Orez brun (orez decorticat), definit ca orez după îndepărtarea învelișului de pe boabele de orez nedecorticat (5)

Ulei de măsline virgin (în cazul în care nu este disponibil un factor specific de prelucrare a uleiului, statele membre trebuie să raporteze factorii de prelucrare utilizați în „Raportul național de sinteză”)

Boabe de orz (3)
   (6)

Partea B: Produse de origine animală (1) din care urmează să se preleveze eșantioane în 2020, 2021 și 2022.

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (f) | (d) | (e) |
| Grăsime de pasăre (2) (7) | Grăsime de bovine (2) (7) | Lapte de vacă (8) |
| Ficat de bovine (2) | Ouă de găină (2) (9) | Grăsime de suine (2) (7) |

2020

2021

2022

(f)

(d)

(e)

Grăsime de pasăre (2) (7)

Grăsime de bovine (2) (7)

Lapte de vacă (8)

Ficat de bovine (2)

Ouă de găină (2) (9)

Grăsime de suine (2) (7)

Partea C: Combinații de pesticide/produse care urmează să fie monitorizate în/pe produsele de origine vegetală

| | 2020 | 2021 | 2022 | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | (a) | (b) | (c) | Se analizează numai în și pe portocale, conopidă, orez brun și fasole uscată în 2020; în și pe grepfruturi, struguri de masă, vinete și broccoli în 2021; în și pe salată, spanac și tomate în 2022. |
| 2-Fenilfenol | (a) | (b) | (c) | |
| Abamectină | (a) | (b) | (c) | |
| Acefat | (a) | (b) | (c) | |
| Acetamiprid | (a) | (b) | (c) | |
| Acrinatrin | (a) | (b) | (c) | |
| Aldicarb | (a) | (b) | (c) | |
| Aldrin și dieldrin | (a) | (b) | (c) | |
| Ametoctradin | (a) | (b) | (c) | |
| Azinfos-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Azoxistrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Bifentrin | (a) | (b) | (c) | |
| Bifenil | (a) | (b) | (c) | |
| Bitertanol | (a) | (b) | (c) | |
| Boscalid | (a) | (b) | (c) | |
| Ion bromură | (a) | (b) | (c) | Se analizează doar în și pe orez brun în 2020; în și pe ardei dulce în 2021; în și pe salată și tomate în 2022. |
| Bromopropilat | (a) | (b) | (c) | |
| Bupirimat | (a) | (b) | (c) | |
| Buprofezin | (a) | (b) | (c) | |
| Captan | (a) | (b) | (c) | |
| Carbaril | (a) | (b) | (c) | |
| Carbendazim și benomil | (a) | (b) | (c) | |
| Carbofuran | (a) | (b) | (c) | |
| Clorantraniliprol | (a) | (b) | (c) | |
| Clorfenapir | (a) | (b) | (c) | |
| Clormequat | (a) | (b) | (c) | Se analizează numai în și pe morcovi, pere, secară și orez brun în 2020; în și pe vinete, struguri de masă, ciuperci de cultură și grâu în 2021; în și pe tomate și ovăz în 2022. |
| Clorotalonil | (a) | (b) | (c) | |
| Clorprofam | (a) | (b) | (c) | |
| Clorpirifos | (a) | (b) | (c) | |
| Clorpirifos-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Clofentezin | (a) | (b) | (c) | Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor. |
| Clotianidin | (a) | (b) | (c) | |
| Ciazofamid | (a) | (b) | (c) | |
| Ciflufenamid | (a) | (b) | (c) | |
| Ciflutrin | (a) | (b) | (c) | |
| Cimoxanil | (a) | (b) | (c) | |
| Cipermetrin | (a) | (b) | (c) | |
| Ciproconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Ciprodinil | (a) | (b) | (c) | |
| Ciromazin | (a) | (b) | (c) | Se analizează numai în și pe cartofi, ceapă și morcovi în 2020; în și pe vinete, ardei dulce, pepeni galbeni și ciuperci de cultură în 2021; în și pe salată și tomate în 2022. |
| Deltametrin | (a) | (b) | (c) | |
| Diazinon | (a) | (b) | (c) | |
| Diclorvos | (a) | (b) | (c) | |
| Dicloran | (a) | (b) | (c) | |
| Dicofol | (a) | (b) | (c) | Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor. |
| Dietofencarb | (a) | (b) | (c) | |
| Difenoconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Diflubenzuron | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetoat | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetomorf | (a) | (b) | (c) | |
| Diniconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Difenilamină | (a) | (b) | (c) | |
| Ditianon | (a) | (b) | (c) | Se analizează doar în și pe pere și orez brun în 2020; în și pe struguri de masă în 2021; în și pe mere și piersici în 2022. |
| Ditiocarbamați | (a) | (b) | (c) | Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția următoarelor produse: broccoli, conopidă, varză cu căpățână, ulei de măsline, vin și ceapă. |
| Dodină | (a) | (b) | (c) | |
| Benzoat de emamectin B1a, exprimat ca emamectin | (a) | (b) | (c) | |
| Endosulfan | (a) | (b) | (c) | |
| Epoxiconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Etefon | (a) | (b) | (c) | Se analizează numai în și pe portocale și pere în 2020; în și pe ardei dulce, grâu și struguri de masă în 2021; în și pe mere, piersici, tomate și vin în 2022. |
| Etion | (a) | (b) | (c) | |
| Etirimol | (a) | (b) | (c) | Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor. |
| Etofenprox | (a) | (b) | (c) | |
| Etoxazol | (a) | (b) | (c) | |
| Famoxadon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamidon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamifos | (a) | (b) | (c) | |
| Fenarimol | (a) | (b) | (c) | Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor. |
| Fenazachin | (a) | (b) | (c) | Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor. |
| Fenbuconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Oxid de fenbutatin | (a) | (b) | (c) | Se analizează numai în și pe portocale și pere în 2020; în și pe vinete, grepfruturi, ardei dulce și struguri de masă în 2021; în și pe mere, căpșuni, piersici, tomate și vin în 2022. |
| Fenhexamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fenitrotion | (a) | (b) | (c) | |
| Fenoxicarb | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropatrin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropidin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropimorf | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpirazamină | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpiroximat | (a) | (b) | (c) | |
| Fention | (a) | (b) | (c) | |
| Fenvalerat | (a) | (b) | (c) | |
| Fipronil | (a) | (b) | (c) | |
| Flonicamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fluazifop-P | (a) | (b) | (c) | Se analizează numai în și pe conopidă, fasole uscată, cartofi și morcovi în 2020; în și pe vinete, broccoli, ardei dulce și grâu în 2021; în și pe căpșuni, varză cu căpățână, salată, spanac și tomate în 2022. |
| Flubendiamidă | (a) | (b) | (c) | |
| Fludioxonil | (a) | (b) | (c) | |
| Flufenoxuron | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopicolid | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopiram | (a) | (b) | (c) | |
| Fluquiconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Flusilazol | (a) | (b) | (c) | |
| Flutriafol | (a) | (b) | (c) | |
| Fluxapiroxad | (a) | (b) | (c) | |
| Folpet | (a) | (b) | (c) | |
| Formetanat | (a) | (b) | (c) | |
| Fostiazat | (a) | (b) | (c) | |
| Glifosat | (a) | (b) | (c) | |
| Haloxifop, inclusiv haloxifop-P | (a) | (b) | (c) | Se analizează doar în și pe fasole uscată în 2020; în și pe broccoli, grepfruturi, ardei dulce și grâu în 2021; în și pe căpșuni și varză cu căpățână în 2022. |
| Hexaconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Hexitiazox | (a) | (b) | (c) | Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor. |
| Imazalil | (a) | (b) | (c) | |
| Imidacloprid | (a) | (b) | (c) | |
| Indoxacarb | (a) | (b) | (c) | |
| Iprodion | (a) | (b) | (c) | |
| Iprovalicarb | (a) | (b) | (c) | |
| Izocarbofos | (a) | (b) | (c) | |
| Izoprotiolan | (a) | | | Se analizează doar în și pe orez brun în 2020. Substanța nu se analizează în sau pe niciun produs în 2021 și 2022. |
| Kresoxim-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Lambda-cihalotrin | (a) | (b) | (c) | |
| Linuron | (a) | (b) | (c) | |
| Lufenuron | (a) | (b) | (c) | |
| Malation | (a) | (b) | (c) | |
| Mandipropamid | (a) | (b) | (c) | |
| Mepanipirim | (a) | (b) | (c) | |
| Mepiquat | (a) | (b) | (c) | Se analizează numai în și pe pere, secară și orez brun în 2020; în și pe ciuperci de cultură și grâu în 2021; în și pe orz și ovăz în 2022. |
| Metalaxil și metalaxil-M | (a) | (b) | (c) | |
| Metamidofos | (a) | (b) | (c) | |
| Metidation | (a) | (b) | (c) | |
| Metiocarb | (a) | (b) | (c) | |
| Metomil | (a) | (b) | (c) | |
| Metoxifenozid | (a) | (b) | (c) | |
| Metrafenonă | (a) | (b) | (c) | |
| Monocrotofos | (a) | (b) | (c) | |
| Miclobutanil | (a) | (b) | (c) | |
| Ometoat | (a) | (b) | (c) | |
| Oxadixil | (a) | (b) | (c) | |
| Oxamil | (a) | (b) | (c) | |
| Oxidemeton-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Paclobutrazol | (a) | (b) | (c) | |
| Paration-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Penconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Pencicuron | (a) | (b) | (c) | |
| Pendimetalin | (a) | (b) | (c) | |
| Permetrin | (a) | (b) | (c) | |
| Fosmet | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimicarb | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimifos-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Procimidon | (a) | (b) | (c) | |
| Profenofos | (a) | (b) | (c) | |
| Propamocarb | (a) | (b) | (c) | Se analizează numai în și pe morcovi, conopidă, ceapă și cartofi în 2020; în și pe struguri de masă, pepeni galbeni, vinete, broccoli, ardei dulce și grâu în 2021; în și pe căpșuni, varză cu căpățână, spanac, salată, tomate și orz în 2022. |
| Propargit | (a) | (b) | (c) | |
| Propiconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Propizamidă | (a) | (b) | (c) | |
| Proquinazid | (a) | (b) | (c) | |
| Prosulfocarb | (a) | (b) | (c) | |
| Protioconazol | (a) | (b) | (c) | Se analizează numai în și pe morcovi, ceapă, secară și orez brun în 2020; în și pe ardei dulce și grâu în 2021; în și pe varză cu căpățână, salată, tomate, ovăz și orz în 2022. |
| Pimetrozin | | (b) | (c) | Substanța nu se analizează în sau pe niciun produs în 2020; se analizează doar în și pe vinete, pepene galben și ardei dulce în 2021; în și pe varză cu căpățână, salată, căpșuni, spanac și tomate în 2022. |
| Piraclostrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Piridaben | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimetanil | (a) | (b) | (c) | |
| Piriproxifen | (a) | (b) | (c) | |
| Quinoxifen | (a) | (b) | (c) | |
| Spinosad | (a) | (b) | (c) | |
| Spirodiclofen | (a) | (b) | (c) | |
| Spiromesifen | (a) | (b) | (c) | |
| Spiroxamină | (a) | (b) | (c) | |
| Spirotetramat | (a) | (b) | (c) | |
| Tau-fluvalinat | (a) | (b) | (c) | |
| Tebuconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenozid | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenpirad | (a) | (b) | (c) | Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor. |
| Teflubenzuron | (a) | (b) | (c) | |
| Teflutrin | (a) | (b) | (c) | |
| Terbutilazin | (a) | (b) | (c) | |
| Tetraconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tetradifon | (a) | (b) | (c) | Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor. |
| Tiabendazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tiacloprid | (a) | (b) | (c) | |
| Tiametoxam | (a) | (b) | (c) | |
| Tiofanat-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Tolclofos-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimefon | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimenol | (a) | (b) | (c) | |
| Tiodicarb | (a) | (b) | (c) | |
| Triazofos | (a) | (b) | (c) | |
| Triciclazol | (a) | (b) | (c) | Se analizează doar în și pe orez. |
| Trifloxistrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Triflumuron | (a) | (b) | (c) | |
| Vinclozolin | (a) | (b) | (c) | |

2020

2021

2022

Observații

2,4-D

(a)

(b)

(c)

Se analizează numai în și pe portocale, conopidă, orez brun și fasole uscată în 2020; în și pe grepfruturi, struguri de masă, vinete și broccoli în 2021; în și pe salată, spanac și tomate în 2022.

2-Fenilfenol

(a)

(b)

(c)

Abamectină

(a)

(b)

(c)

Acefat

(a)

(b)

(c)

Acetamiprid

(a)

(b)

(c)

Acrinatrin

(a)

(b)

(c)

Aldicarb

(a)

(b)

(c)

Aldrin și dieldrin

(a)

(b)

(c)

Ametoctradin

(a)

(b)

(c)

Azinfos-metil

(a)

(b)

(c)

Azoxistrobin

(a)

(b)

(c)

Bifentrin

(a)

(b)

(c)

Bifenil

(a)

(b)

(c)

Bitertanol

(a)

(b)

(c)

Boscalid

(a)

(b)

(c)

Ion bromură

(a)

(b)

(c)

Se analizează doar în și pe orez brun în 2020; în și pe ardei dulce în 2021; în și pe salată și tomate în 2022.

Bromopropilat

(a)

(b)

(c)

Bupirimat

(a)

(b)

(c)

Buprofezin

(a)

(b)

(c)

Captan

(a)

(b)

(c)

Carbaril

(a)

(b)

(c)

Carbendazim și benomil

(a)

(b)

(c)

Carbofuran

(a)

(b)

(c)

Clorantraniliprol

(a)

(b)

(c)

Clorfenapir

(a)

(b)

(c)

Clormequat

(a)

(b)

(c)

Se analizează numai în și pe morcovi, pere, secară și orez brun în 2020; în și pe vinete, struguri de masă, ciuperci de cultură și grâu în 2021; în și pe tomate și ovăz în 2022.

Clorotalonil

(a)

(b)

(c)

Clorprofam

(a)

(b)

(c)

Clorpirifos

(a)

(b)

(c)

Clorpirifos-metil

(a)

(b)

(c)

Clofentezin

(a)

(b)

(c)

Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor.

Clotianidin

(a)

(b)

(c)

Ciazofamid

(a)

(b)

(c)

Ciflufenamid

(a)

(b)

(c)

Ciflutrin

(a)

(b)

(c)

Cimoxanil

(a)

(b)

(c)

Cipermetrin

(a)

(b)

(c)

Ciproconazol

(a)

(b)

(c)

Ciprodinil

(a)

(b)

(c)

Ciromazin

(a)

(b)

(c)

Se analizează numai în și pe cartofi, ceapă și morcovi în 2020; în și pe vinete, ardei dulce, pepeni galbeni și ciuperci de cultură în 2021; în și pe salată și tomate în 2022.

Deltametrin

(a)

(b)

(c)

Diazinon

(a)

(b)

(c)

Diclorvos

(a)

(b)

(c)

Dicloran

(a)

(b)

(c)

Dicofol

(a)

(b)

(c)

Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor.

Dietofencarb

(a)

(b)

(c)

Difenoconazol

(a)

(b)

(c)

Diflubenzuron

(a)

(b)

(c)

Dimetoat

(a)

(b)

(c)

Dimetomorf

(a)

(b)

(c)

Diniconazol

(a)

(b)

(c)

Difenilamină

(a)

(b)

(c)

Ditianon

(a)

(b)

(c)

Se analizează doar în și pe pere și orez brun în 2020; în și pe struguri de masă în 2021; în și pe mere și piersici în 2022.

Ditiocarbamați

(a)

(b)

(c)

Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția următoarelor produse: broccoli, conopidă, varză cu căpățână, ulei de măsline, vin și ceapă.

Dodină

(a)

(b)

(c)

Benzoat de emamectin B1a, exprimat ca emamectin

(a)

(b)

(c)

Endosulfan

(a)

(b)

(c)

Epoxiconazol

(a)

(b)

(c)

Etefon

(a)

(b)

(c)

Se analizează numai în și pe portocale și pere în 2020; în și pe ardei dulce, grâu și struguri de masă în 2021; în și pe mere, piersici, tomate și vin în 2022.

Etion

(a)

(b)

(c)

Etirimol

(a)

(b)

(c)

Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor.

Etofenprox

(a)

(b)

(c)

Etoxazol

(a)

(b)

(c)

Famoxadon

(a)

(b)

(c)

Fenamidon

(a)

(b)

(c)

Fenamifos

(a)

(b)

(c)

Fenarimol

(a)

(b)

(c)

Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor.

Fenazachin

(a)

(b)

(c)

Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor.

Fenbuconazol

(a)

(b)

(c)

Oxid de fenbutatin

(a)

(b)

(c)

Se analizează numai în și pe portocale și pere în 2020; în și pe vinete, grepfruturi, ardei dulce și struguri de masă în 2021; în și pe mere, căpșuni, piersici, tomate și vin în 2022.

Fenhexamid

(a)

(b)

(c)

Fenitrotion

(a)

(b)

(c)

Fenoxicarb

(a)

(b)

(c)

Fenpropatrin

(a)

(b)

(c)

Fenpropidin

(a)

(b)

(c)

Fenpropimorf

(a)

(b)

(c)

Fenpirazamină

(a)

(b)

(c)

Fenpiroximat

(a)

(b)

(c)

Fention

(a)

(b)

(c)

Fenvalerat

(a)

(b)

(c)

Fipronil

(a)

(b)

(c)

Flonicamid

(a)

(b)

(c)

Fluazifop-P

(a)

(b)

(c)

Se analizează numai în și pe conopidă, fasole uscată, cartofi și morcovi în 2020; în și pe vinete, broccoli, ardei dulce și grâu în 2021; în și pe căpșuni, varză cu căpățână, salată, spanac și tomate în 2022.

Flubendiamidă

(a)

(b)

(c)

Fludioxonil

(a)

(b)

(c)

Flufenoxuron

(a)

(b)

(c)

Fluopicolid

(a)

(b)

(c)

Fluopiram

(a)

(b)

(c)

Fluquiconazol

(a)

(b)

(c)

Flusilazol

(a)

(b)

(c)

Flutriafol

(a)

(b)

(c)

Fluxapiroxad

(a)

(b)

(c)

Folpet

(a)

(b)

(c)

Formetanat

(a)

(b)

(c)

Fostiazat

(a)

(b)

(c)

Glifosat

(a)

(b)

(c)

Haloxifop, inclusiv haloxifop-P

(a)

(b)

(c)

Se analizează doar în și pe fasole uscată în 2020; în și pe broccoli, grepfruturi, ardei dulce și grâu în 2021; în și pe căpșuni și varză cu căpățână în 2022.

Hexaconazol

(a)

(b)

(c)

Hexitiazox

(a)

(b)

(c)

Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor.

Imazalil

(a)

(b)

(c)

Imidacloprid

(a)

(b)

(c)

Indoxacarb

(a)

(b)

(c)

Iprodion

(a)

(b)

(c)

Iprovalicarb

(a)

(b)

(c)

Izocarbofos

(a)

(b)

(c)

Izoprotiolan

(a)

Se analizează doar în și pe orez brun în 2020. Substanța nu se analizează în sau pe niciun produs în 2021 și 2022.

Kresoxim-metil

(a)

(b)

(c)

Lambda-cihalotrin

(a)

(b)

(c)

Linuron

(a)

(b)

(c)

Lufenuron

(a)

(b)

(c)

Malation

(a)

(b)

(c)

Mandipropamid

(a)

(b)

(c)

Mepanipirim

(a)

(b)

(c)

Mepiquat

(a)

(b)

(c)

Se analizează numai în și pe pere, secară și orez brun în 2020; în și pe ciuperci de cultură și grâu în 2021; în și pe orz și ovăz în 2022.

Metalaxil și metalaxil-M

(a)

(b)

(c)

Metamidofos

(a)

(b)

(c)

Metidation

(a)

(b)

(c)

Metiocarb

(a)

(b)

(c)

Metomil

(a)

(b)

(c)

Metoxifenozid

(a)

(b)

(c)

Metrafenonă

(a)

(b)

(c)

Monocrotofos

(a)

(b)

(c)

Miclobutanil

(a)

(b)

(c)

Ometoat

(a)

(b)

(c)

Oxadixil

(a)

(b)

(c)

Oxamil

(a)

(b)

(c)

Oxidemeton-metil

(a)

(b)

(c)

Paclobutrazol

(a)

(b)

(c)

Paration-metil

(a)

(b)

(c)

Penconazol

(a)

(b)

(c)

Pencicuron

(a)

(b)

(c)

Pendimetalin

(a)

(b)

(c)

Permetrin

(a)

(b)

(c)

Fosmet

(a)

(b)

(c)

Pirimicarb

(a)

(b)

(c)

Pirimifos-metil

(a)

(b)

(c)

Procimidon

(a)

(b)

(c)

Profenofos

(a)

(b)

(c)

Propamocarb

(a)

(b)

(c)

Se analizează numai în și pe morcovi, conopidă, ceapă și cartofi în 2020; în și pe struguri de masă, pepeni galbeni, vinete, broccoli, ardei dulce și grâu în 2021; în și pe căpșuni, varză cu căpățână, spanac, salată, tomate și orz în 2022.

Propargit

(a)

(b)

(c)

Propiconazol

(a)

(b)

(c)

Propizamidă

(a)

(b)

(c)

Proquinazid

(a)

(b)

(c)

Prosulfocarb

(a)

(b)

(c)

Protioconazol

(a)

(b)

(c)

Se analizează numai în și pe morcovi, ceapă, secară și orez brun în 2020; în și pe ardei dulce și grâu în 2021; în și pe varză cu căpățână, salată, tomate, ovăz și orz în 2022.

Pimetrozin

(b)

(c)

Substanța nu se analizează în sau pe niciun produs în 2020; se analizează doar în și pe vinete, pepene galben și ardei dulce în 2021; în și pe varză cu căpățână, salată, căpșuni, spanac și tomate în 2022.

Piraclostrobin

(a)

(b)

(c)

Piridaben

(a)

(b)

(c)

Pirimetanil

(a)

(b)

(c)

Piriproxifen

(a)

(b)

(c)

Quinoxifen

(a)

(b)

(c)

Spinosad

(a)

(b)

(c)

Spirodiclofen

(a)

(b)

(c)

Spiromesifen

(a)

(b)

(c)

Spiroxamină

(a)

(b)

(c)

Spirotetramat

(a)

(b)

(c)

Tau-fluvalinat

(a)

(b)

(c)

Tebuconazol

(a)

(b)

(c)

Tebufenozid

(a)

(b)

(c)

Tebufenpirad

(a)

(b)

(c)

Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor.

Teflubenzuron

(a)

(b)

(c)

Teflutrin

(a)

(b)

(c)

Terbutilazin

(a)

(b)

(c)

Tetraconazol

(a)

(b)

(c)

Tetradifon

(a)

(b)

(c)

Se analizează în și pe toate produsele de bază incluse în listă, cu excepția cerealelor.

Tiabendazol

(a)

(b)

(c)

Tiacloprid

(a)

(b)

(c)

Tiametoxam

(a)

(b)

(c)

Tiofanat-metil

(a)

(b)

(c)

Tolclofos-metil

(a)

(b)

(c)

Triadimefon

(a)

(b)

(c)

Triadimenol

(a)

(b)

(c)

Tiodicarb

(a)

(b)

(c)

Triazofos

(a)

(b)

(c)

Triciclazol

(a)

(b)

(c)

Se analizează doar în și pe orez.

Trifloxistrobin

(a)

(b)

(c)

Triflumuron

(a)

(b)

(c)

Vinclozolin

(a)

(b)

(c)

Partea D: Combinații de pesticide/produse care urmează să fie monitorizate în/pe produse de origine animală

| | 2020 | 2021 | 2022 | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldrin și dieldrin | (f) | (d) | (e) | |
| Bifentrin | (f) | (d) | (e) | |
| Clordan | (f) | (d) | (e) | |
| Clorpirifos | (f) | (d) | (e) | |
| Clorpirifos-metil | (f) | (d) | (e) | |
| Cipermetrin | (f) | (d) | (e) | |
| DDT | (f) | (d) | (e) | |
| Deltametrin | (f) | (d) | (e) | |
| Diazinon | (f) | (d) | (e) | |
| Endosulfan | (f) | (d) | (e) | |
| Famoxadon | (f) | (d) | (e) | |
| Fenvalerat | (f) | (d) | (e) | |
| Fipronil | (f) | (d) | (e) | |
| Glifosat | (f) | (d) | (e) | |
| Heptaclor | (f) | (d) | (e) | |
| Hexaclorbenzen | (f) | (d) | (e) | |
| Hexaclorciclohexan (HCH, izomer alfa) | (f) | (d) | (e) | |
| Hexaclorciclohexan (HCH, izomer beta) | (f) | (d) | (e) | |
| Indoxacarb | | | (e) | Se analizează doar în și pe lapte în 2022. |
| Lindan | (f) | (d) | (e) | |
| Metoxiclor | (f) | (d) | (e) | |
| Paration | (f) | (d) | (e) | |
| Permetrin | (f) | (d) | (e) | |
| Pirimifos-metil | (f) | (d) | (e) | |

2020

2021

2022

Observații

Aldrin și dieldrin

(f)

(d)

(e)

Bifentrin

(f)

(d)

(e)

Clordan

(f)

(d)

(e)

Clorpirifos

(f)

(d)

(e)

Clorpirifos-metil

(f)

(d)

(e)

Cipermetrin

(f)

(d)

(e)

DDT

(f)

(d)

(e)

Deltametrin

(f)

(d)

(e)

Diazinon

(f)

(d)

(e)

Endosulfan

(f)

(d)

(e)

Famoxadon

(f)

(d)

(e)

Fenvalerat

(f)

(d)

(e)

Fipronil

(f)

(d)

(e)

Glifosat

(f)

(d)

(e)

Heptaclor

(f)

(d)

(e)

Hexaclorbenzen

(f)

(d)

(e)

Hexaclorciclohexan (HCH, izomer alfa)

(f)

(d)

(e)

Hexaclorciclohexan (HCH, izomer beta)

(f)

(d)

(e)

Indoxacarb

(e)

Se analizează doar în și pe lapte în 2022.

Lindan

(f)

(d)

(e)

Metoxiclor

(f)

(d)

(e)

Paration

(f)

(d)

(e)

Permetrin

(f)

(d)

(e)

Pirimifos-metil

(f)

(d)

(e)

---

(1)  Pentru produsele de bază în stare brută care urmează să fie analizate, părțile din produs cărora li se aplică LMR-uri se analizează pentru produsul principal al grupei sau al subgrupei astfel cum figurează în partea A din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, cu excepția cazului în care se menționează altfel.

(2)  Trebuie să fie analizate produse neprelucrate. În cazul produselor eșantionate în stare congelată, trebuie raportat factorul de prelucrare, dacă este cazul.

(3)  Dacă nu există suficiente eșantioane de boabe de secară, de grâu, de ovăz sau de orz, se poate analiza și făină integrală din boabe de secară, de grâu, de ovăz sau de orz și se raportează factorul de prelucrare.

(4)  Dacă nu există suficiente eșantioane de boabe de ovăz, partea din numărul de eșantioane necesare pentru boabele de ovăz care nu a putut fi prelevată se poate adăuga la numărul de eșantioane de boabe de orz, având ca rezultat reducerea numărului de eșantioane de boabe de ovăz și creșterea proporțională a numărului de eșantioane de boabe de orz.

(5)  Dacă este cazul, pot fi analizate și boabele de orez șlefuite. Se raportează la EFSA dacă s-a analizat orez decorticat sau orez șlefuit. Dacă s-a analizat orez șlefuit, se raportează factorul de prelucrare.

(6)  Dacă nu există suficiente eșantioane de boabe de orz, partea din numărul de eșantioane necesare pentru boabele de orz care nu a putut fi prelevată se poate adăuga la numărul de eșantioane de boabe de ovăz, având ca rezultat reducerea numărului de eșantioane de boabe de orz și creșterea proporțională a numărului de eșantioane de boabe de ovăz.

(7)  Carnea poate fi eșantionată, de asemenea, conform tabelului 3 din anexa la Directiva 2002/63/CE.

(8)  Se analizează lapte proaspăt (neprelucrat), inclusiv congelat, pasteurizat, încălzit, sterilizat sau filtrat.

(9)  Se analizează ouă întregi, fără coajă.

---

ANEXA II

Numărul de eșantioane menționate la articolul 1

| (1) | Numărul de eșantioane care urmează a fi prelevate din fiecare produs de bază și analizate pentru pesticidele enumerate în lista din anexa I de către fiecare stat membru este stabilit în tabelul de la punctul (5). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | În plus față de eșantioanele necesare în conformitate cu tabelul de la punctul (5), în 2020 fiecare stat membru prelevă și analizează cinci eșantioane de preparate pentru sugari și cinci eșantioane de formule de continuare.
  În plus față de eșantioanele necesare în conformitate cu tabelul respectiv, în 2021 fiecare stat membru prelevă și analizează zece eșantioane de preparate pe bază de cereale prelucrate pentru sugari și copii de vârstă mică.
  În plus față de eșantioanele necesare în conformitate cu tabelul respectiv, în 2022 fiecare stat membru prelevă și analizează zece eșantioane de alimente pentru sugari și copii de vârstă mică, altele decât preparatele pentru sugari, formulele de continuare și preparatele pe bază de cereale prelucrate pentru sugari și copii de vârstă mică. |
| --- | --- |

(2)

În plus față de eșantioanele necesare în conformitate cu tabelul respectiv, în 2021 fiecare stat membru prelevă și analizează zece eșantioane de preparate pe bază de cereale prelucrate pentru sugari și copii de vârstă mică.

În plus față de eșantioanele necesare în conformitate cu tabelul respectiv, în 2022 fiecare stat membru prelevă și analizează zece eșantioane de alimente pentru sugari și copii de vârstă mică, altele decât preparatele pentru sugari, formulele de continuare și preparatele pe bază de cereale prelucrate pentru sugari și copii de vârstă mică.

| (3) | În conformitate cu tabelul de la punctul (5), eșantioanele din produsele de bază obținute din agricultura ecologică, în cazul în care sunt disponibile, se prelevă în funcție de cota de piață a acestor produse de bază în fiecare stat membru, cu un minim de 1 eșantion. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Statele membre care folosesc metode de identificare a reziduurilor multiple pot utiliza metode de screening calitativ pentru până la 15 % dintre eșantioanele care se prelevă și se analizează în conformitate cu tabelul de la punctul (5). În cazul în care un stat membru folosește metode de screening calitativ, el analizează eșantioanele rămase prin metode de cuantificare a reziduurilor multiple.
  În cazul în care rezultatele screeningului calitativ sunt pozitive, statele membre utilizează o metodă-țintă obișnuită pentru cuantificarea rezultatelor. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care rezultatele screeningului calitativ sunt pozitive, statele membre utilizează o metodă-țintă obișnuită pentru cuantificarea rezultatelor.

| (5) | Numărul minim de eșantioane per stat membru și per produs de bază:









  Statul membru | Eșantioane | | Statul membru | Eșantioane |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 12 | | LU | 12 |
| |
| BG | 12 | | HU | 12 |
| |
| CZ | 12 | | MT | 12 |
| |
| DK | 12 | | NL | 18 |
| |
| DE | 97 | | AT | 12 |
| |
| EE | 12 | | PL | 47 |
| |
| EL | 12 | | PT | 12 |
| |
| ES | 50 | | RO | 20 |
| |
| FR | 71 | | SI | 12 |
| |
| IE | 12 | | SK | 12 |
| |
| IT | 69 | | FI | 12 |
| |
| CY | 12 | | SE | 12 |
| |
| LV | 12 | | UK | 71 |
| |
| LT | 12 | | HR | 12 |
| |
| NUMĂRUL TOTAL DE EȘANTIOANE: 683 |

(5)

Statul membru

Eșantioane

Statul membru

Eșantioane

BE

12

LU

12

BG

12

HU

12

CZ

12

MT

12

DK

12

NL

18

DE

97

AT

12

EE

12

PL

47

EL

12

PT

12

ES

50

RO

20

FR

71

SI

12

IE

12

SK

12

IT

69

FI

12

CY

12

SE

12

LV

12

UK

71

LT

12

HR

12

NUMĂRUL TOTAL DE EȘANTIOANE: 683

---

RECOMANDĂRI

| 29.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 88/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 88/42

---

RECOMANDAREA (UE) 2019/534 A COMISIEI

din 26 martie 2019

Securitatea cibernetică a rețelelor 5G

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Comisia a recunoscut că implementarea tehnologiilor de rețea de generația a 5-a (5G) este atât un factor major care facilitează serviciile digitale viitoare, cât și o prioritate pentru Strategia privind piața unică digitală. Pentru a se asigura că Uniunea dispune de infrastructura de conectivitate necesară transformării sale digitale începând cu 2020, Comisia a adoptat Planul de acțiune privind 5G (1). |
| --- | --- |

(1)

Comisia a recunoscut că implementarea tehnologiilor de rețea de generația a 5-a (5G) este atât un factor major care facilitează serviciile digitale viitoare, cât și o prioritate pentru Strategia privind piața unică digitală. Pentru a se asigura că Uniunea dispune de infrastructura de conectivitate necesară transformării sale digitale începând cu 2020, Comisia a adoptat Planul de acțiune privind 5G (1).

| (2) | Rețelele 5G se vor dezvolta pornind de la tehnologiile de rețea actuale de generația a 4-a (4G), prin furnizarea de noi capacități de prestare de servicii, devenind astfel infrastructura centrală și catalizatorul principal pentru o mare parte a economiei Uniunii. După ce vor fi implementate, rețelele 5G vor sta la baza unei game variate de servicii esențiale pentru funcționarea pieței interne și pentru întreținerea și operarea unor funcții vitale ale societății și economiei – de exemplu, sistemele energetice, de transport, bancare și medicale, precum și sistemele de control industrial. Organizarea proceselor democratice, cum ar fi alegerile, se vor baza tot mai mult pe infrastructura digitală și pe rețelele 5G. |
| --- | --- |

(2)

Rețelele 5G se vor dezvolta pornind de la tehnologiile de rețea actuale de generația a 4-a (4G), prin furnizarea de noi capacități de prestare de servicii, devenind astfel infrastructura centrală și catalizatorul principal pentru o mare parte a economiei Uniunii. După ce vor fi implementate, rețelele 5G vor sta la baza unei game variate de servicii esențiale pentru funcționarea pieței interne și pentru întreținerea și operarea unor funcții vitale ale societății și economiei – de exemplu, sistemele energetice, de transport, bancare și medicale, precum și sistemele de control industrial. Organizarea proceselor democratice, cum ar fi alegerile, se vor baza tot mai mult pe infrastructura digitală și pe rețelele 5G.

| (3) | Întrucât multe servicii fundamentale ar fi dependente de rețelele 5G, în cazul unor perturbări sistemice la scară largă, consecințele ar fi deosebit de grave. Prin urmare, asigurarea securității cibernetice a rețelelor 5G este o chestiune de o importanță strategică pentru Uniune, în momentul în care atacurile cibernetice sunt în creștere și mai sofisticate ca niciodată. |
| --- | --- |

(3)

Întrucât multe servicii fundamentale ar fi dependente de rețelele 5G, în cazul unor perturbări sistemice la scară largă, consecințele ar fi deosebit de grave. Prin urmare, asigurarea securității cibernetice a rețelelor 5G este o chestiune de o importanță strategică pentru Uniune, în momentul în care atacurile cibernetice sunt în creștere și mai sofisticate ca niciodată.

| (4) | Datorită interconectării și caracterului transnațional al infrastructurilor aflate la baza ecosistemului digital, precum și naturii transfrontaliere a amenințărilor implicate, orice vulnerabilitate și/sau incident de securitate cibernetică de amploare care vizează rețelele 5G și care se produce într-un stat membru ar afecta Uniunea în ansamblul său. Acesta este motivul pentru care ar trebui prevăzute măsuri care să stea la baza unui nivel comun ridicat de securitate cibernetică a rețelelor 5G. |
| --- | --- |

(4)

Datorită interconectării și caracterului transnațional al infrastructurilor aflate la baza ecosistemului digital, precum și naturii transfrontaliere a amenințărilor implicate, orice vulnerabilitate și/sau incident de securitate cibernetică de amploare care vizează rețelele 5G și care se produce într-un stat membru ar afecta Uniunea în ansamblul său. Acesta este motivul pentru care ar trebui prevăzute măsuri care să stea la baza unui nivel comun ridicat de securitate cibernetică a rețelelor 5G.

| (5) | Statele membre au confirmat necesitatea unei acțiuni la nivelul Uniunii. Potrivit concluziilor sale din 21 martie 2019, Consiliul European așteaptă cu interes o recomandare a Comisiei privind o abordare concertată a securității rețelelor 5G (2). |
| --- | --- |

(5)

Statele membre au confirmat necesitatea unei acțiuni la nivelul Uniunii. Potrivit concluziilor sale din 21 martie 2019, Consiliul European așteaptă cu interes o recomandare a Comisiei privind o abordare concertată a securității rețelelor 5G (2).

| (6) | Asigurarea suveranității europene ar trebui să fie un obiectiv major, cu respectarea deplină a valorilor de deschidere și toleranță ale Europei (3). Investițiile străine în sectoarele strategice, achiziționarea de active, tehnologii și infrastructuri critice în Uniune și furnizarea de echipamente esențiale pot, de asemenea, reprezenta riscuri la adresa securității Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Asigurarea suveranității europene ar trebui să fie un obiectiv major, cu respectarea deplină a valorilor de deschidere și toleranță ale Europei (3). Investițiile străine în sectoarele strategice, achiziționarea de active, tehnologii și infrastructuri critice în Uniune și furnizarea de echipamente esențiale pot, de asemenea, reprezenta riscuri la adresa securității Uniunii.

| (7) | Securitatea cibernetică a rețelelor 5G este esențială pentru asigurarea autonomiei strategice a Uniunii, astfel cum se recunoaște în Comunicarea comună „UE-China – o perspectivă strategică” (4). |
| --- | --- |

(7)

Securitatea cibernetică a rețelelor 5G este esențială pentru asigurarea autonomiei strategice a Uniunii, astfel cum se recunoaște în Comunicarea comună „UE-China – o perspectivă strategică” (4).

| (8) | Totodată, prin Rezoluția Parlamentului European referitoare la amenințările la adresa securității în legătură cu prezența tehnologică în creștere a Chinei în UE, Comisia și statele membre sunt invitate să ia măsuri la nivelul Uniunii (5). |
| --- | --- |

(8)

Totodată, prin Rezoluția Parlamentului European referitoare la amenințările la adresa securității în legătură cu prezența tehnologică în creștere a Chinei în UE, Comisia și statele membre sunt invitate să ia măsuri la nivelul Uniunii (5).

| (9) | Prezenta recomandare abordează riscurile la adresa securității cibernetice a rețelelor 5G, prin formularea unor orientări privind analiza de risc și măsurile de gestionare adecvate la nivel național, prin pregătirea unei evaluări coordonate a riscurilor la nivel european și prin stabilirea unui proces de elaborare a unui set comun de instrumente care să cuprindă cele mai bune măsuri de gestionare a riscurilor. |
| --- | --- |

(9)

Prezenta recomandare abordează riscurile la adresa securității cibernetice a rețelelor 5G, prin formularea unor orientări privind analiza de risc și măsurile de gestionare adecvate la nivel național, prin pregătirea unei evaluări coordonate a riscurilor la nivel european și prin stabilirea unui proces de elaborare a unui set comun de instrumente care să cuprindă cele mai bune măsuri de gestionare a riscurilor.

| (10) | Uniunea dispune de un cadru legislativ solid care asigură protecția rețelelor de comunicații electronice. |
| --- | --- |

(10)

Uniunea dispune de un cadru legislativ solid care asigură protecția rețelelor de comunicații electronice.

| (11) | Cadrul Uniunii în domeniul comunicațiilor electronice (6) promovează concurența, piața internă și interesele utilizatorilor finali și, împreună cu Codul european al comunicațiilor electronice (7), urmărește un obiectiv suplimentar în materie de conectivitate, definit din perspectiva rezultatelor, și anume: implementarea pe scară largă a unei conectivități fixe și mobile de foarte mare capacitate și accesul tuturor cetățenilor și al întreprinderilor din Uniune la aceasta, în paralel cu protecția intereselor cetățenilor. Directiva 2002/21/CE impune statelor membre să asigure menținerea integrității și securității rețelelor de comunicații publice, întreprinderile care furnizează rețele de comunicații publice sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului având obligația de a lua măsuri tehnice și organizatorice pentru a gestiona în mod corespunzător riscurile la adresa securității rețelelor și serviciilor. Directiva respectivă prevede, de asemenea, că autoritățile naționale de reglementare în domeniu au competențe, inclusiv competența de a emite instrucțiuni obligatorii, pentru a asigura respectarea acestor obligații. |
| --- | --- |

(11)

Cadrul Uniunii în domeniul comunicațiilor electronice (6) promovează concurența, piața internă și interesele utilizatorilor finali și, împreună cu Codul european al comunicațiilor electronice (7), urmărește un obiectiv suplimentar în materie de conectivitate, definit din perspectiva rezultatelor, și anume: implementarea pe scară largă a unei conectivități fixe și mobile de foarte mare capacitate și accesul tuturor cetățenilor și al întreprinderilor din Uniune la aceasta, în paralel cu protecția intereselor cetățenilor. Directiva 2002/21/CE impune statelor membre să asigure menținerea integrității și securității rețelelor de comunicații publice, întreprinderile care furnizează rețele de comunicații publice sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului având obligația de a lua măsuri tehnice și organizatorice pentru a gestiona în mod corespunzător riscurile la adresa securității rețelelor și serviciilor. Directiva respectivă prevede, de asemenea, că autoritățile naționale de reglementare în domeniu au competențe, inclusiv competența de a emite instrucțiuni obligatorii, pentru a asigura respectarea acestor obligații.

| (12) | În plus, Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) permite statelor membre să stabilească condiții privind siguranța rețelelor publice care să împiedice accesul neautorizat la autorizația generală, în scopul protejării confidențialității comunicațiilor în conformitate cu Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9). |
| --- | --- |

(12)

În plus, Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) permite statelor membre să stabilească condiții privind siguranța rețelelor publice care să împiedice accesul neautorizat la autorizația generală, în scopul protejării confidențialității comunicațiilor în conformitate cu Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9).

| (13) | Pentru a sprijini punerea în aplicare a acestor obligații, Uniunea a instituit o serie de organisme de cooperare. Agenția pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA), Comisia, statele membre și autoritățile naționale de reglementare au elaborat pentru acestea din urmă orientări tehnice cu privire la raportarea incidentelor, măsurile de securitate, amenințări și active (10). Grupul de cooperare instituit prin Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului (11) („grupul de cooperare”) reunește autorități competente cu scopul de a sprijini și a facilita cooperarea, în special prin furnizarea de orientări strategice pentru activitățile rețelei formate din echipe de intervenție în caz de incidente de securitate informatică, care, la nivel tehnic, susține cooperarea operațională. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a sprijini punerea în aplicare a acestor obligații, Uniunea a instituit o serie de organisme de cooperare. Agenția pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA), Comisia, statele membre și autoritățile naționale de reglementare au elaborat pentru acestea din urmă orientări tehnice cu privire la raportarea incidentelor, măsurile de securitate, amenințări și active (10). Grupul de cooperare instituit prin Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului (11) („grupul de cooperare”) reunește autorități competente cu scopul de a sprijini și a facilita cooperarea, în special prin furnizarea de orientări strategice pentru activitățile rețelei formate din echipe de intervenție în caz de incidente de securitate informatică, care, la nivel tehnic, susține cooperarea operațională.

| (14) | Viitorul cadru european de certificare de securitate cibernetică (12) ar trebui să asigure un instrument de sprijin esențial pentru promovarea unor niveluri consecvente de securitate. Cadrul respectiv ar trebui să permită dezvoltarea unor sisteme de certificare de securitate cibernetică care să răspundă nevoilor utilizatorilor de echipamente și software 5G. Dată fiind importanța crucială a acestor infrastructuri, o prioritate imediată ar trebui să fie dezvoltarea unor sisteme europene relevante de certificare de securitate cibernetică pentru produsele, serviciile sau procesele din domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor utilizate pentru rețelele 5G. Statele membre și actorii de pe piață ar trebui să se implice în mod activ în dezvoltarea unor astfel de sisteme de certificare, inclusiv sprijinind definirea unor profiluri specifice de protecție pentru rețelele 5G. |
| --- | --- |

(14)

Viitorul cadru european de certificare de securitate cibernetică (12) ar trebui să asigure un instrument de sprijin esențial pentru promovarea unor niveluri consecvente de securitate. Cadrul respectiv ar trebui să permită dezvoltarea unor sisteme de certificare de securitate cibernetică care să răspundă nevoilor utilizatorilor de echipamente și software 5G. Dată fiind importanța crucială a acestor infrastructuri, o prioritate imediată ar trebui să fie dezvoltarea unor sisteme europene relevante de certificare de securitate cibernetică pentru produsele, serviciile sau procesele din domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor utilizate pentru rețelele 5G. Statele membre și actorii de pe piață ar trebui să se implice în mod activ în dezvoltarea unor astfel de sisteme de certificare, inclusiv sprijinind definirea unor profiluri specifice de protecție pentru rețelele 5G.

| (15) | În absența unei legislații armonizate a Uniunii, statele membre pot prevedea, prin intermediul unor reglementări tehnice naționale, adoptate în conformitate cu dreptul Uniunii, faptul că un sistem european de certificare de securitate cibernetică ar trebui să fie obligatoriu. Statele membre recurg, de asemenea, la sistemele europene de certificare de securitate cibernetică în contextul achizițiilor publice și al Directivei 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (13) și ar putea susține dezvoltarea unor mecanisme de asistență – cum ar fi un centru de asistență – astfel încât achizitorii publici să cumpere soluții de securitate cibernetică. |
| --- | --- |

(15)

În absența unei legislații armonizate a Uniunii, statele membre pot prevedea, prin intermediul unor reglementări tehnice naționale, adoptate în conformitate cu dreptul Uniunii, faptul că un sistem european de certificare de securitate cibernetică ar trebui să fie obligatoriu. Statele membre recurg, de asemenea, la sistemele europene de certificare de securitate cibernetică în contextul achizițiilor publice și al Directivei 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (13) și ar putea susține dezvoltarea unor mecanisme de asistență – cum ar fi un centru de asistență – astfel încât achizitorii publici să cumpere soluții de securitate cibernetică.

| (16) | Un nivel ridicat de protecție a datelor și a vieții private este un element important în asigurarea securității rețelelor 5G. De asemenea, la nivelul Uniunii au fost definite norme care asigură securitatea prelucrării datelor cu caracter personal, inclusiv în comunicațiile electronice. Regulamentul general privind protecția datelor (14) stabilește obligația de a prelucra datele cu caracter personal într-un mod care să le asigure securitatea, inclusiv pentru prevenirea accesului neautorizat la datele cu caracter personal și la echipamentul utilizat pentru prelucrare ori a utilizării neautorizate a datelor sau a echipamentului respectiv. Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice stabilește norme specifice privind protecția confidențialității comunicațiilor și a echipamentelor terminale ale utilizatorilor finali. De asemenea, directiva respectivă impune prestatorilor de servicii obligația de a lua măsurile tehnice și organizatorice adecvate pentru a garanta securitatea serviciilor lor. |
| --- | --- |

(16)

Un nivel ridicat de protecție a datelor și a vieții private este un element important în asigurarea securității rețelelor 5G. De asemenea, la nivelul Uniunii au fost definite norme care asigură securitatea prelucrării datelor cu caracter personal, inclusiv în comunicațiile electronice. Regulamentul general privind protecția datelor (14) stabilește obligația de a prelucra datele cu caracter personal într-un mod care să le asigure securitatea, inclusiv pentru prevenirea accesului neautorizat la datele cu caracter personal și la echipamentul utilizat pentru prelucrare ori a utilizării neautorizate a datelor sau a echipamentului respectiv. Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice stabilește norme specifice privind protecția confidențialității comunicațiilor și a echipamentelor terminale ale utilizatorilor finali. De asemenea, directiva respectivă impune prestatorilor de servicii obligația de a lua măsurile tehnice și organizatorice adecvate pentru a garanta securitatea serviciilor lor.

| (17) | Uniunea a adoptat, de asemenea, un instrument care va proteja infrastructura și tehnologiile critice, cum ar fi cele utilizate în domeniul comunicațiilor, întrucât va permite statelor membre să examineze investițiile străine directe din perspectiva securității sau a ordinii publice și va crea un mecanism de cooperare în cadrul căruia statele membre și Comisia vor putea să facă schimb de informații și să își exprime preocupările legate de anumite investiții (15). |
| --- | --- |

(17)

Uniunea a adoptat, de asemenea, un instrument care va proteja infrastructura și tehnologiile critice, cum ar fi cele utilizate în domeniul comunicațiilor, întrucât va permite statelor membre să examineze investițiile străine directe din perspectiva securității sau a ordinii publice și va crea un mecanism de cooperare în cadrul căruia statele membre și Comisia vor putea să facă schimb de informații și să își exprime preocupările legate de anumite investiții (15).

| (18) | Statele membre și operatorii adoptă în prezent măsuri pregătitoare importante în vederea introducerii pe scară largă a rețelelor 5G. Mai multe state membre și-au exprimat îngrijorarea cu privire la potențialele riscuri la adresa securității rețelelor 5G în contextul derulării procedurilor de acordare a drepturilor de utilizare în benzile de frecvențe radio desemnate pentru rețelele 5G (16) și au analizat măsuri de contracarare a acestor riscuri. |
| --- | --- |

(18)

Statele membre și operatorii adoptă în prezent măsuri pregătitoare importante în vederea introducerii pe scară largă a rețelelor 5G. Mai multe state membre și-au exprimat îngrijorarea cu privire la potențialele riscuri la adresa securității rețelelor 5G în contextul derulării procedurilor de acordare a drepturilor de utilizare în benzile de frecvențe radio desemnate pentru rețelele 5G (16) și au analizat măsuri de contracarare a acestor riscuri.

| (19) | Pentru a răspunde riscurilor la adresa securității cibernetice cu care se confruntă rețelele 5G ar trebui să se țină seama atât de factori tehnici, cât și de factori de altă natură. Printre factorii tehnici se pot număra vulnerabilitățile în materie de securitate cibernetică ce ar putea fi exploatate pentru a obține acces neautorizat la informații (spionaj cibernetic, din motive economice sau politice) sau în alte scopuri rău intenționate (atacuri cibernetice menite să perturbe sau să distrugă sisteme și date). Ar trebui să se ia în considerare aspecte importante, cum ar fi necesitatea de a proteja rețelele de-a lungul întregului lor ciclu de viață, precum și necesitatea de a cuprinde toate echipamentele relevante, inclusiv în fazele de proiectare, dezvoltare, achiziții, implementare, operare și întreținere ale rețelelor 5G. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a răspunde riscurilor la adresa securității cibernetice cu care se confruntă rețelele 5G ar trebui să se țină seama atât de factori tehnici, cât și de factori de altă natură. Printre factorii tehnici se pot număra vulnerabilitățile în materie de securitate cibernetică ce ar putea fi exploatate pentru a obține acces neautorizat la informații (spionaj cibernetic, din motive economice sau politice) sau în alte scopuri rău intenționate (atacuri cibernetice menite să perturbe sau să distrugă sisteme și date). Ar trebui să se ia în considerare aspecte importante, cum ar fi necesitatea de a proteja rețelele de-a lungul întregului lor ciclu de viață, precum și necesitatea de a cuprinde toate echipamentele relevante, inclusiv în fazele de proiectare, dezvoltare, achiziții, implementare, operare și întreținere ale rețelelor 5G.

| (20) | Printre factorii de altă natură se pot număra cerințele de reglementare sau alte cerințe impuse furnizorilor de echipamente de tehnologie a informației și comunicațiilor. La evaluarea importanței acestor factori ar trebui să se țină seama, printre altele, de riscul general pe care îl are influența din partea unei țări terțe, în special în ceea ce privește modelul său de guvernanță, de lipsa unor acorduri de cooperare în materie de securitate ori a unor acorduri similare – de exemplu decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție – referitoare la protecția datelor încheiate între Uniune și țara terță în cauză sau de faptul că țara respectivă este ori nu parte la acorduri multilaterale, internaționale sau bilaterale privind securitatea cibernetică, combaterea criminalității informatice ori protecția datelor. |
| --- | --- |

(20)

Printre factorii de altă natură se pot număra cerințele de reglementare sau alte cerințe impuse furnizorilor de echipamente de tehnologie a informației și comunicațiilor. La evaluarea importanței acestor factori ar trebui să se țină seama, printre altele, de riscul general pe care îl are influența din partea unei țări terțe, în special în ceea ce privește modelul său de guvernanță, de lipsa unor acorduri de cooperare în materie de securitate ori a unor acorduri similare – de exemplu decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție – referitoare la protecția datelor încheiate între Uniune și țara terță în cauză sau de faptul că țara respectivă este ori nu parte la acorduri multilaterale, internaționale sau bilaterale privind securitatea cibernetică, combaterea criminalității informatice ori protecția datelor.

| (21) | Un pas important în dezvoltarea unei abordări la nivelul Uniunii cu privire la securitatea cibernetică a rețelelor 5G ar trebui să fie realizarea și finalizarea la nivel național a unei evaluări a riscurilor. Astfel, în urma acestei evaluări, statele membre și-ar putea adapta măsurile naționale privind cerințele de securitate și gestionarea riscurilor. |
| --- | --- |

(21)

Un pas important în dezvoltarea unei abordări la nivelul Uniunii cu privire la securitatea cibernetică a rețelelor 5G ar trebui să fie realizarea și finalizarea la nivel național a unei evaluări a riscurilor. Astfel, în urma acestei evaluări, statele membre și-ar putea adapta măsurile naționale privind cerințele de securitate și gestionarea riscurilor.

| (22) | Ar trebui consolidată coordonarea pentru a se asigura eficacitatea măsurilor care vizează combaterea acestor amenințări la adresa securității cibernetice; măsurile respective sunt esențiale pentru buna funcționare a pieței interne și pentru protecția datelor cu caracter personal și a vieții private. |
| --- | --- |

(22)

Ar trebui consolidată coordonarea pentru a se asigura eficacitatea măsurilor care vizează combaterea acestor amenințări la adresa securității cibernetice; măsurile respective sunt esențiale pentru buna funcționare a pieței interne și pentru protecția datelor cu caracter personal și a vieții private.

| (23) | Evaluările naționale ale riscurilor ar trebui să stea la baza unei evaluări coordonate a riscurilor la nivelul Uniunii, alcătuite dintr-o cartografiere a amenințărilor și o revizuire comună care urmează să fie efectuată de statele membre, cu sprijin din partea Comisiei și împreună cu Agenția Europeană pentru Securitate Cibernetică (ENISA). |
| --- | --- |

(23)

Evaluările naționale ale riscurilor ar trebui să stea la baza unei evaluări coordonate a riscurilor la nivelul Uniunii, alcătuite dintr-o cartografiere a amenințărilor și o revizuire comună care urmează să fie efectuată de statele membre, cu sprijin din partea Comisiei și împreună cu Agenția Europeană pentru Securitate Cibernetică (ENISA).

| (24) | Ținând seama de evaluările riscurilor la nivel național și la nivelul Uniunii, grupul de cooperare ar trebui să elaboreze un set de instrumente de identificare a tipurilor de riscuri în materie de securitate cibernetică și a eventualelor măsuri de atenuare a riscurilor în domenii precum certificarea, testarea și controalele accesului. De asemenea, acest grup ar trebui să identifice posibile măsuri specifice adecvate pentru a răspunde riscurilor identificate de unul sau mai multe state membre. Grupul de cooperare ar trebui să se bazeze pe sprijinul oferit de Agenția Europeană pentru Securitate Cibernetică (ENISA), de Europol, de Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice (OAREC) și de Centrul de situații și de analiză a informațiilor al UE. Acest set de instrumente ar trebui să ofere consiliere Comisiei cu privire la elaborarea unor cerințe comune minime pentru a asigura în continuare un nivel ridicat de securitate cibernetică a rețelelor 5G în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(24)

Ținând seama de evaluările riscurilor la nivel național și la nivelul Uniunii, grupul de cooperare ar trebui să elaboreze un set de instrumente de identificare a tipurilor de riscuri în materie de securitate cibernetică și a eventualelor măsuri de atenuare a riscurilor în domenii precum certificarea, testarea și controalele accesului. De asemenea, acest grup ar trebui să identifice posibile măsuri specifice adecvate pentru a răspunde riscurilor identificate de unul sau mai multe state membre. Grupul de cooperare ar trebui să se bazeze pe sprijinul oferit de Agenția Europeană pentru Securitate Cibernetică (ENISA), de Europol, de Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice (OAREC) și de Centrul de situații și de analiză a informațiilor al UE. Acest set de instrumente ar trebui să ofere consiliere Comisiei cu privire la elaborarea unor cerințe comune minime pentru a asigura în continuare un nivel ridicat de securitate cibernetică a rețelelor 5G în întreaga Uniune.

| (25) | Atunci când se iau măsuri care să răspundă riscurilor de securitate cibernetică, ar trebui să se acorde atenție promovării securității cibernetice prin utilizarea unei game largi de furnizori la construcția oricărei rețele unice. |
| --- | --- |

(25)

Atunci când se iau măsuri care să răspundă riscurilor de securitate cibernetică, ar trebui să se acorde atenție promovării securității cibernetice prin utilizarea unei game largi de furnizori la construcția oricărei rețele unice.

| (26) | Prezenta recomandare nu ar trebui să aducă atingere competențelor statelor membre în ceea ce privește activitățile de siguranță publică, apărare, securitate națională și activitățile statului în domeniul dreptului penal, nici dreptului statelor membre de a exclude prestatorii sau furnizorii de pe piețele lor din motive de securitate națională, |
| --- | --- |

(26)

Prezenta recomandare nu ar trebui să aducă atingere competențelor statelor membre în ceea ce privește activitățile de siguranță publică, apărare, securitate națională și activitățile statului în domeniul dreptului penal, nici dreptului statelor membre de a exclude prestatorii sau furnizorii de pe piețele lor din motive de securitate națională,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

I.   OBIECTIVE

| 1. | Pentru a sprijini elaborarea la nivelul Uniunii a unei abordări cu privire la asigurarea securității cibernetice a rețelelor 5G, prezenta recomandare identifică acțiunile care ar trebui întreprinse pentru a permite:






  (a) | statelor membre să evalueze riscurile de securitate cibernetică ce afectează rețelele 5G la nivel național și să ia măsurile de securitate necesare; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

statelor membre să evalueze riscurile de securitate cibernetică ce afectează rețelele 5G la nivel național și să ia măsurile de securitate necesare;

| (b) | statelor membre și instituțiilor, agențiilor și altor organisme relevante ale Uniunii să efectueze în comun o evaluare coordonată a riscurilor la nivelul Uniunii, care să se bazeze pe evaluarea riscurilor la nivel național; |
| --- | --- |

(b)

statelor membre și instituțiilor, agențiilor și altor organisme relevante ale Uniunii să efectueze în comun o evaluare coordonată a riscurilor la nivelul Uniunii, care să se bazeze pe evaluarea riscurilor la nivel național;

| (c) | grupului de cooperare instituit în temeiul Directivei (UE) 2016/1148 (grupul de cooperare) să identifice un posibil set comun de măsuri care să fie luate pentru a atenua riscurile de securitate cibernetică legate de infrastructurile aflate la baza ecosistemului digital, în special rețelele 5G. |
| --- | --- |

(c)

grupului de cooperare instituit în temeiul Directivei (UE) 2016/1148 (grupul de cooperare) să identifice un posibil set comun de măsuri care să fie luate pentru a atenua riscurile de securitate cibernetică legate de infrastructurile aflate la baza ecosistemului digital, în special rețelele 5G.

II.   DEFINIȚII

| 2. | În sensul prezentei recomandări:






  (a) | „rețele 5G” înseamnă un set format din toate elementele relevante ale infrastructurilor de rețea pentru tehnologia de comunicații mobile și fără fir utilizată pentru conectivitate și servicii cu valoare adăugată cu caracteristici de performanță avansată, cum ar fi rate și capacitate de date foarte mari, comunicații cu latență mică, fiabilitate extrem de ridicată sau acceptarea unui număr mare de dispozitive conectate. Printre acestea se pot număra elemente ale rețelei tradiționale, bazate pe tehnologii de comunicații mobile și fără fir din generații anterioare, precum 4G sau 3G. Rețelele 5G ar trebui înțelese ca incluzând toate părțile relevante ale rețelei; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

„rețele 5G” înseamnă un set format din toate elementele relevante ale infrastructurilor de rețea pentru tehnologia de comunicații mobile și fără fir utilizată pentru conectivitate și servicii cu valoare adăugată cu caracteristici de performanță avansată, cum ar fi rate și capacitate de date foarte mari, comunicații cu latență mică, fiabilitate extrem de ridicată sau acceptarea unui număr mare de dispozitive conectate. Printre acestea se pot număra elemente ale rețelei tradiționale, bazate pe tehnologii de comunicații mobile și fără fir din generații anterioare, precum 4G sau 3G. Rețelele 5G ar trebui înțelese ca incluzând toate părțile relevante ale rețelei;

| (b) | „infrastructuri aflate la baza ecosistemului digital” înseamnă infrastructuri utilizate pentru a permite digitalizarea într-o gamă largă de aplicații esențiale în economie și societate. |
| --- | --- |

(b)

„infrastructuri aflate la baza ecosistemului digital” înseamnă infrastructuri utilizate pentru a permite digitalizarea într-o gamă largă de aplicații esențiale în economie și societate.

III.   ACȚIUNEA LA NIVELUL UE

| 3. | Până la 30 iunie 2019, statele membre ar trebui să efectueze o evaluare a riscurilor legate de infrastructura rețelelor 5G, care să cuprindă și identificarea celor mai sensibile elemente în cazul cărora încălcările normelor de securitate ar avea un impact negativ semnificativ. Până la aceeași dată, statele membre ar trebui să revizuiască, de asemenea, cerințele de securitate și metodele de gestionare a riscurilor aplicabile la nivel național, pentru a lua în considerare amenințările la adresa securității cibernetice care ar putea rezulta din (i) factorii tehnici, cum ar fi caracteristicile tehnice specifice ale rețelelor 5G, și din (ii) factori de altă natură, precum cadrul juridic și de politică sub incidența căruia pot intra furnizorii de echipamente de tehnologia informației și comunicațiilor din țări terțe. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pe baza acestei evaluări naționale a riscurilor și a revizuirii menționate și luând în considerare acțiunea coordonată aflată în derulare la nivelul Uniunii, statele membre ar trebui:






  (a) | să actualizeze cerințele de securitate și metodele de gestionare a riscurilor aplicate în ceea ce privește rețelele 5G; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

să actualizeze cerințele de securitate și metodele de gestionare a riscurilor aplicate în ceea ce privește rețelele 5G;

| (b) | să actualizeze obligațiile relevante impuse întreprinderilor care furnizează rețele de comunicații publice sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului în conformitate cu articolele 13a și 13b din Directiva 2002/21/CE; |
| --- | --- |

(b)

să actualizeze obligațiile relevante impuse întreprinderilor care furnizează rețele de comunicații publice sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului în conformitate cu articolele 13a și 13b din Directiva 2002/21/CE;

| (c) | să stabilească condiții pentru autorizația generală privind siguranța rețelelor publice care să împiedice accesul neautorizat și să solicite angajamente din partea întreprinderilor care participă la eventuale proceduri viitoare de acordare a drepturilor de utilizare a frecvențelor radio în benzile 5G în ceea ce privește respectarea cerințelor de securitate pentru rețele, în temeiul Directivei 2002/20/CE; |
| --- | --- |

(c)

să stabilească condiții pentru autorizația generală privind siguranța rețelelor publice care să împiedice accesul neautorizat și să solicite angajamente din partea întreprinderilor care participă la eventuale proceduri viitoare de acordare a drepturilor de utilizare a frecvențelor radio în benzile 5G în ceea ce privește respectarea cerințelor de securitate pentru rețele, în temeiul Directivei 2002/20/CE;

| (d) | să aplice alte măsuri preventive menite să atenueze riscurile potențiale în materie de securitate cibernetică. |
| --- | --- |

(d)

să aplice alte măsuri preventive menite să atenueze riscurile potențiale în materie de securitate cibernetică.

| 5. | Printre măsurile menționate la punctul 4 ar trebui să se numere mai multe obligații pentru furnizori și operatori de a asigura securitatea elementelor sensibile ale rețelelor, precum și alte obligații, după caz, de exemplu de a pune la dispoziția autorităților naționale competente informații relevante cu privire la modificările planificate ale rețelelor de comunicații electronice, precum și cerințe pentru ca laboratoarele naționale de audit/certificare să testeze, în prealabil, din motive de securitate și integritate, anumite componente și sisteme de tehnologie a informației. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Revizuirile comune de securitate ar trebui efectuate de două sau mai multe state membre, utilizând și împărtășind expertiza tehnică adecvată și facilitățile legate de infrastructurile aflate la baza ecosistemului digital și a rețelelor 5G, de exemplu în cazul în care aceeași întreprindere operează sau dezvoltă infrastructura de rețea în mai multe state membre sau în cazul în care există similitudini importante între configurațiile rețelelor. Agenția Europeană pentru Securitate Cibernetică (ENISA), Europol și Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice (OAREC) ar trebui să acorde prioritate cererilor de sprijin adresate de statele membre în acest domeniu. Rezultatele acestor revizuiri ar trebui transmise grupului de cooperare și rețelei echipelor de intervenție în caz de incidente de securitate informatică. |
| --- | --- |

6.

IV.   ACȚIUNEA COORDONATĂ LA NIVELUL UNIUNII

| 7. | Pentru a avea o abordare comună care să răspundă riscurilor la adresa securității cibernetice a rețelelor 5G, statele membre ar trebui să înceapă să acționeze, până la 30 aprilie 2019, în cadrul unui flux de lucru specific al grupului de cooperare. Statele membre ar trebui să invite autoritățile relevante să participe, dacă este cazul, la lucrările grupului de cooperare. |
| --- | --- |

7.

O evaluare coordonată a riscurilor la nivel european

| 8. | Statele membre ar trebui să facă schimb de informații între ele și cu organismele competente ale Uniunii pentru a dezvolta un bagaj comun de cunoștințe privind riscurile de securitate cibernetică existente și potențiale asociate rețelelor 5G. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Până la 15 iulie 2019, statele membre ar trebui să transmită Comisiei și Agenției Europene pentru Securitatea Cibernetică (ENISA) evaluările lor naționale ale riscurilor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Agenția Europeană pentru Securitate Cibernetică (ENISA) ar trebui să finalizeze cartografierea specifică a amenințărilor la adresa rețelelor 5G. Grupul de cooperare și rețeaua echipelor de intervenție în caz de incidente de securitate informatică, înființate în temeiul Directivei (UE) 2016/1148, ar trebui să sprijine acest proces. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ținând seama de toate aceste elemente, până la 1 octombrie 2019, statele membre, cu sprijinul Comisiei și împreună cu Agenția Europeană pentru Securitate Cibernetică (ENISA), ar trebui să finalizeze o revizuire comună a expunerii la nivelul Uniunii la riscurile legate de infrastructurile aflate la baza ecosistemului digital, în special rețelele 5G. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Această revizuire comună ar trebui să acorde prioritate unei analize a riscurilor aplicabile elementelor deosebit de sensibile sau vulnerabile incluse în elementele principale ale rețelelor 5G, centrului de operare și de întreținere, precum și elementelor de rețea privind accesul la tehnologia 5G utilizate pentru aplicații industriale. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Într-o a doua etapă, această revizuire comună ar trebui extinsă la alte elemente strategice ale lanțului valoric digital. |
| --- | --- |

13.

Un set de instrumente comune la nivelul Uniunii pentru contracararea riscurilor

| 14. | Activitatea grupului de cooperare ar trebui să identifice măsurile privind cele mai bune practici aplicate la nivel național, de tipul celor prevăzute la punctul 4. Pe baza acestor bune practici naționale, până la 31 decembrie 2019 ar trebui să se convină asupra unui set de instrumente care să vizeze măsuri adecvate, eficace și proporționale de gestionare a riscurilor posibile pentru a reduce riscurile în materie de securitate cibernetică identificate la nivel național și la nivelul Uniunii; scopul este acela de a oferi consultanță Comisiei cu privire la elaborarea unor cerințe comune minime, menite să asigure în continuare un nivel ridicat de securitate cibernetică a rețelelor 5G în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Acest set de instrumente ar trebui să cuprindă:






  (a) | un inventar al tipurilor de riscuri de securitate care pot afecta securitatea cibernetică a rețelelor 5G (de exemplu, riscul aferent lanțului de aprovizionare, riscul de vulnerabilitate pentru software, riscul de control al accesului, riscurile care decurg din cadrul juridic și de politică sub incidența căruia pot intra furnizorii de echipamente de tehnologia informației și comunicațiilor în țări terțe), precum și |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

un inventar al tipurilor de riscuri de securitate care pot afecta securitatea cibernetică a rețelelor 5G (de exemplu, riscul aferent lanțului de aprovizionare, riscul de vulnerabilitate pentru software, riscul de control al accesului, riscurile care decurg din cadrul juridic și de politică sub incidența căruia pot intra furnizorii de echipamente de tehnologia informației și comunicațiilor în țări terțe), precum și

| (b) | o serie de măsuri posibile de atenuare (de exemplu, certificarea de către terți pentru hardware, software sau servicii, teste oficiale sau verificări ale conformității pentru hardware și software, proceduri prin care să se asigure existența și aplicarea unor controale ale accesului, identificarea produselor, serviciilor sau furnizorilor care sunt considerați potențial nesiguri etc.). Aceste măsuri ar trebui să abordeze fiecare tip de risc de securitate identificat în unul sau mai multe state membre în urma evaluării riscurilor. |
| --- | --- |

(b)

o serie de măsuri posibile de atenuare (de exemplu, certificarea de către terți pentru hardware, software sau servicii, teste oficiale sau verificări ale conformității pentru hardware și software, proceduri prin care să se asigure existența și aplicarea unor controale ale accesului, identificarea produselor, serviciilor sau furnizorilor care sunt considerați potențial nesiguri etc.). Aceste măsuri ar trebui să abordeze fiecare tip de risc de securitate identificat în unul sau mai multe state membre în urma evaluării riscurilor.

| 16. | După instituirea sistemelor europene de certificare de securitate cibernetică relevante pentru rețelele 5G, statele membre ar trebui să adopte, în conformitate cu dreptul Uniunii, reglementări tehnice naționale care să prevadă certificarea obligatorie a produselor, serviciilor sau sistemelor de tehnologie a informației și comunicațiilor care sunt acoperite de aceste sisteme de certificare. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Statele membre, împreună cu Comisia, ar trebui să identifice condițiile legate de siguranța rețelelor publice menite să împiedice accesul neautorizat care ar trebui să fie respectate pentru obținerea autorizației generale și cerințele de securitate pentru rețele, scopul fiind acela de a solicita angajamente din partea întreprinderilor care participă la procedurile de acordare a drepturilor de utilizare a spectrului în benzile 5G, în temeiul Directivei 2002/20/CE. Aceste cerințe ar trebui să se reflecte, dacă este posibil, în măsurile luate la punctul 4 litera (c). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Statele membre ar trebui să coopereze cu Comisia pentru a elabora cerințe de securitate specifice care ar putea fi aplicate în contextul achizițiilor publice legate de rețelele 5G. Printre aceste cerințe ar trebui să se numere cerințe obligatorii de introducere a sistemelor de certificare de securitate cibernetică în domeniul achizițiilor publice, în măsura în care aceste sisteme nu sunt încă obligatorii pentru toți furnizorii și operatorii. |
| --- | --- |

18.

V.   REVIZUIREA

| 19. | Statele membre ar trebui să coopereze cu Comisia pentru a evalua efectele prezentei recomandări până la 1 octombrie 2020, cu scopul de a stabili căile adecvate de urmat. Această analiză ar trebui să țină seama de rezultatul evaluării coordonate a riscurilor la nivelul Uniunii și de setul de instrumente al Uniunii. |
| --- | --- |

19.

Adoptată la Strasbourg, 26 martie 2019.

Pentru Comisie

Julian KING

Membru al Comisiei

---

(1)  COM(2016) 588 final.

1

(2)  Concluziile Consiliului European din 21 și 22 martie 2019.

2

(3)  Starea Uniunii 2018 – Ora suveranității europene, 12 septembrie 2018.

3

(4)  JOIN(2019) 5 final.

4

(5)  www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0156+0+DOC+PDF+V0//RO.

5

(6)  Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (JO L 108, 24.4.2002, p. 33) și directivele specifice.

6

(7)  Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (JO L 321, 17.12.2018, p. 36).

7

(8)  Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (JO L 108, 24.4.2002, p. 21).

8

(9)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

9

(10)  https://resilience.enisa.europa.eu/article-13.

10

(11)  Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (JO L 194, 19.7.2016, p. 1).

11

(12)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind ENISA, „Agenția UE pentru securitate cibernetică”, de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 și privind certificarea de securitate cibernetică pentru tehnologia informației și comunicațiilor („Legea privind securitatea cibernetică”), [COM(2017) 477 final – 2017/0225 (COD)].

12

(13)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

13

(14)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

14

(15)  Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniune (JO L 79 I, 21.3.2019, p. 1).

15

(16)  Procedura de licitație pentru cel puțin o bandă de frecvențe este programată a avea loc în 2019 în următoarele 11 state membre: Austria, Belgia, Cehia, Franța, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Țările de Jos, Lituania, Portugalia. Pentru 2020 sunt programate alte șase licitații în: Spania, Malta, Lituania (frecvențe diferite), Slovacia, Polonia, Regatul Unit. Sursă: http://5gobservatory.eu/observatory-overview/observatory-reports/.

16

---