# Euroopa Liidu C 122/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 122 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik1. aprill 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 122

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik1. aprill 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | CDJ |
| 2019/C 122/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

CDJ

2019/C 122/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | CDJ |
| 2019/C 122/02 | kohtuasi C-645/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 15. oktoobril 2018 — NE | 2 |
| 2019/C 122/03 | kohtuasi C-665/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 23. oktoobril 2018 — Pólus Vegas Kft.versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 3 |
| 2019/C 122/04 | kohtuasi C-712/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 13. novembril 2018 — ZR, AR, BS | 3 |
| 2019/C 122/05 | kohtuasi C-713/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 14. novembril 2018 — ZR, BS, AR | 4 |
| 2019/C 122/06 | kohtuasi C-791/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 17. detsembril 2018 — Stichting Schoonzicht versus Staatssecretaris van Financiën | 5 |
| 2019/C 122/07 | kohtuasi C-798/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 17. detsembril 2018 — Federazione nazionale delle imprese elettrotecniche ed elettroniche (Anie) jt versus Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei servizi energetici (GSE) SpA | 6 |
| 2019/C 122/08 | kohtuasi C-799/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 17. detsembril 2018 — Athesia Energy Srl jt versus Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei servizi energetici (GSE) SpA | 7 |
| 2019/C 122/09 | kohtuasi C-806/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 20. detsembril 2018 — JZ | 8 |
| 2019/C 122/10 | kohtuasi C-814/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het bedrijfsleven (Madalmaad) 21. detsembril 2018 — Ursa Major Services BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit | 9 |
| 2019/C 122/11 | kohtuasi C-815/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlande (Madalmaad) 21. detsembril 2018 — Federatie Nederlandse Vakbeweging versus Van den Bosch Transporten B.V., Van den Bosch Transporte GmbH, Silo-Tank Kft | 10 |
| 2019/C 122/12 | kohtuasi C-826/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Limburg (Madalmaad) 28. detsembril 2018 — LB, Stichting Varkens in Nood, Stichting Dierenrecht, Stichting Leefbaar Buitengebied versus College van burgemeester en wethouders van de gemeente Echt-Susteren, kaasatud isik: Sebava BV | 11 |
| 2019/C 122/13 | kohtuasi C-7/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Köln (Saksamaa) 4. jaanuaril 2019 — QG versus Germanwings GmbH | 12 |
| 2019/C 122/14 | kohtuasi C-33/19: 18. jaanuaril 2019 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Bulgaaria Vabariik | 12 |
| 2019/C 122/15 | Kohtuasi C-82/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court (Iirimaa) 5. veebruaril 2019 — Minister for Justice and Equality versus PI | 13 |
| | Üldkohus |
| 2019/C 122/16 | kohtuasi T-134/17: Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — Hércules Club de Fútbol versus komisjon (Õigus tutvuda dokumentidega — Määrus (EÜ) nr 1049/2001 — Riigiabi järelevalve menetlusega seonduvad dokumendid — Dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumine — Samal ajal pooleli olevad kohtuasjad (lis pendens) — Kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärki kaitsev erand — Kolmanda isiku ärihuvide kaitsega seotud erand — Konkreetse ja individuaalse hindamise kohustus — Ülekaalukas üldine huvi) | 15 |
| 2019/C 122/17 | kohtuasi T-201/17: Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — Printeos versus komisjon (Lepinguväline vastutus  — Konkurents — Keelatud kokkulepped — ELTL artikli 101 rikkumise tuvastamise otsus — Trahvid — Otsuse osaliselt tühistav kohtuotsus — Trahvi põhisumma tagasimaksmine — Viivitusintress — Isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine — Põhjuslik seos — Kahju — ELTL artikkel 266 — Delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 90 lõike 4 punkti a teine lause) | 15 |
| 2019/C 122/18 | kohtuasi T-453/17: Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — TV versus nõukogu (Avalik teenistus — Katseajal olevad ametnikud — Katseaeg — Katseaja aruanne — Hindamiskomitee arvamus — Töölepingu ülesütlemine katseaja lõpul — Ebapiisav ametialane pädevus — Personalieeskirjade artikkel 34 — Ilmne hindamisviga — Põhjendamiskohustus) | 16 |
| 2019/C 122/19 | kohtuasi T-796/17: Üldkohtu 14. veebruari 2019. aasta otsus — Mouldpro versus EUIPO — Wenz Kunststoff (MOULDPRO) (Euroopa Liidu kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Euroopa Liidu sõnamärk MOULDPRO — Absoluutne kehtetuks tunnistamise põhjus — Pahausksus — Määruse (EL) 2017/1001 artikli 59 lõike 1 punkt b — Suhtelised kehtetuks tunnistamise põhjused — Määruse 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkt b ja artikli 8 lõige 3 — Määruse 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkt c ja artikli 8 lõige 4) | 17 |
| 2019/C 122/20 | kohtuasi T-823/17: Üldkohtu 13. veebruari 2019. aasta otsus — Etnia Dreams versus EUIPO — Poisson (Etnik) (Euroopa Liidu kaubamärk — Vastulausemenetlus — Euroopa Liidu sõnamärgi Etnik taotlus — Varasem Euroopa Liidu kaubamärk — Suhteline keeldumispõhjus — Vastulauses varasema kaubamärgi identifitseerimata jätmine — Hea halduse põhimõte — Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile — Poolte võrdsus — Hea usu põhimõte — Õiguspärane ootus) | 18 |
| 2019/C 122/21 | kohtuasi T-231/18: Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — Et Djili Soy Dzhihangir Ibryam versus EUIPO — Lupu (Djili) (Euroopa Liidu kaubamärk — Vastulausemenetlus — Euroopa Liidu kujutismärgi Djili taotlus — Varasem siseriiklik sõnamärk GILLY — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 18 |
| 2019/C 122/22 | kohtuasi T-278/18: Üldkohtu 13. veebruari 2019. aasta otsus — Nemius Group versus EUIPO (DENTALDISK) (Euroopa Liidu kaubamärk — ELi sõnamärgi DENTALDISK taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus  — Määrus (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c) | 19 |
| 2019/C 122/23 | kohtuasi T-45/19: 24. jaanuaril 2019 esitatud hagi — Acron jt versus komisjon | 20 |
| 2019/C 122/24 | kohtuasi T-63/19: 31. jaanuaril 2019 esitatud hagi — Rot Front versus EUIPO — Kondyterska korporatsiia Roshen (РОШЕН) | 21 |
| 2019/C 122/25 | kohtuasi T-66/19: 4. veebruaril 2019 esitatud hagi — Vlaamse Gemeenschap ja Vlaams Gewest versus parlament ja nõukogu | 22 |
| 2019/C 122/26 | kohtuasi T-70/19: 6. veebruaril 2019 esitatud hagi — Nosio versus EUIPO — Passi (LA PASSIATA) | 23 |
| 2019/C 122/27 | kohtuasi T-71/19: 6. veebruaril 2019 esitatud hagi — BMC versus komisjon ja ühisettevõte Clean Sky 2 | 24 |
| 2019/C 122/28 | kohtuasi T-73/19: 7. veebruaril 2019 esitatud hagi — Bergslagernas Järnvaru versus EUIPO — Scheppach Fabrikation von Holzbearbeitungsmaschinen (Wood splitting tools) | 25 |
| 2019/C 122/29 | kohtuasi T-76/19: 7. veebruaril 2019 esitatud hagi — Pontinova versus EUIPO — Ponti & Partners (pontinova) | 26 |
| 2019/C 122/30 | kohtuasi T-78/19: 8. veebruaril 2019 esitatud hagi — Lidl Stiftung versus EUIPO — Plásticos Hidrosolubles (green cycles) | 27 |
| 2019/C 122/31 | kohtuasi T-80/19: 12. veebruaril 2019 esitatud hagi — Dekoback versus EUIPO — DecoPac (DECOPAC) | 27 |
| 2019/C 122/32 | kohtuasi T-83/19: 12. veebruaril 2019 esitatud hagi — AL versus komisjon | 28 |
| 2019/C 122/33 | kohtuasi T-85/19: 14. veebruaril 2019 esitatud hagi — Gwo Chyang Biotech versus EUIPO — Norma (KinGirls) | 29 |
| 2019/C 122/34 | kohtuasi T-86/19: 15. veebruaril 2019 esitatud hagi — Solnova versus EUIPO — Canina Pharma (BIO-INSECT Shocker) | 30 |
| 2019/C 122/35 | Liidetud kohtuasjad T-101/14 ja T-610/15: Üldkohtu 6. veebruari 2019. aasta määrus — British Aggregates versus komisjon | 31 |
| 2019/C 122/36 | kohtuasi T-741/15: Üldkohtu 6. veebruari 2019. aasta määrus — British Aggregates jt versus komisjon | 31 |
| 2019/C 122/37 | kohtuasi T-131/17: Üldkohtu 6. veebruari 2019. aasta määrus — Argus Security Projects versus Euroopa välisteenistus | 32 |
| 2019/C 122/38 | kohtuasi T-18/18: Üldkohtu 31. jaanuari 2019. aasta määrus — Lillelam versus EUIPO — Pfaff (LITTLE LAMB) | 32 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

CDJ

2019/C 122/02

kohtuasi C-645/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 15. oktoobril 2018 — NE

2

2019/C 122/03

kohtuasi C-665/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 23. oktoobril 2018 — Pólus Vegas Kft.versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

3

2019/C 122/04

kohtuasi C-712/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 13. novembril 2018 — ZR, AR, BS

3

2019/C 122/05

kohtuasi C-713/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 14. novembril 2018 — ZR, BS, AR

4

2019/C 122/06

kohtuasi C-791/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 17. detsembril 2018 — Stichting Schoonzicht versus Staatssecretaris van Financiën

5

2019/C 122/07

kohtuasi C-798/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 17. detsembril 2018 — Federazione nazionale delle imprese elettrotecniche ed elettroniche (Anie) jt versus Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei servizi energetici (GSE) SpA

6

2019/C 122/08

kohtuasi C-799/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 17. detsembril 2018 — Athesia Energy Srl jt versus Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei servizi energetici (GSE) SpA

7

2019/C 122/09

kohtuasi C-806/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 20. detsembril 2018 — JZ

8

2019/C 122/10

kohtuasi C-814/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het bedrijfsleven (Madalmaad) 21. detsembril 2018 — Ursa Major Services BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

9

2019/C 122/11

kohtuasi C-815/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlande (Madalmaad) 21. detsembril 2018 — Federatie Nederlandse Vakbeweging versus Van den Bosch Transporten B.V., Van den Bosch Transporte GmbH, Silo-Tank Kft

10

2019/C 122/12

kohtuasi C-826/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Limburg (Madalmaad) 28. detsembril 2018 — LB, Stichting Varkens in Nood, Stichting Dierenrecht, Stichting Leefbaar Buitengebied versus College van burgemeester en wethouders van de gemeente Echt-Susteren, kaasatud isik: Sebava BV

11

2019/C 122/13

kohtuasi C-7/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Köln (Saksamaa) 4. jaanuaril 2019 — QG versus Germanwings GmbH

12

2019/C 122/14

kohtuasi C-33/19: 18. jaanuaril 2019 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Bulgaaria Vabariik

12

2019/C 122/15

Kohtuasi C-82/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court (Iirimaa) 5. veebruaril 2019 — Minister for Justice and Equality versus PI

13

Üldkohus

2019/C 122/16

kohtuasi T-134/17: Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — Hércules Club de Fútbol versus komisjon (Õigus tutvuda dokumentidega — Määrus (EÜ) nr 1049/2001 — Riigiabi järelevalve menetlusega seonduvad dokumendid — Dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumine — Samal ajal pooleli olevad kohtuasjad (lis pendens) — Kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärki kaitsev erand — Kolmanda isiku ärihuvide kaitsega seotud erand — Konkreetse ja individuaalse hindamise kohustus — Ülekaalukas üldine huvi)

15

2019/C 122/17

kohtuasi T-201/17: Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — Printeos versus komisjon (Lepinguväline vastutus  — Konkurents — Keelatud kokkulepped — ELTL artikli 101 rikkumise tuvastamise otsus — Trahvid — Otsuse osaliselt tühistav kohtuotsus — Trahvi põhisumma tagasimaksmine — Viivitusintress — Isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine — Põhjuslik seos — Kahju — ELTL artikkel 266 — Delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 90 lõike 4 punkti a teine lause)

15

2019/C 122/18

kohtuasi T-453/17: Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — TV versus nõukogu (Avalik teenistus — Katseajal olevad ametnikud — Katseaeg — Katseaja aruanne — Hindamiskomitee arvamus — Töölepingu ülesütlemine katseaja lõpul — Ebapiisav ametialane pädevus — Personalieeskirjade artikkel 34 — Ilmne hindamisviga — Põhjendamiskohustus)

16

2019/C 122/19

kohtuasi T-796/17: Üldkohtu 14. veebruari 2019. aasta otsus — Mouldpro versus EUIPO — Wenz Kunststoff (MOULDPRO) (Euroopa Liidu kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Euroopa Liidu sõnamärk MOULDPRO — Absoluutne kehtetuks tunnistamise põhjus — Pahausksus — Määruse (EL) 2017/1001 artikli 59 lõike 1 punkt b — Suhtelised kehtetuks tunnistamise põhjused — Määruse 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkt b ja artikli 8 lõige 3 — Määruse 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkt c ja artikli 8 lõige 4)

17

2019/C 122/20

kohtuasi T-823/17: Üldkohtu 13. veebruari 2019. aasta otsus — Etnia Dreams versus EUIPO — Poisson (Etnik) (Euroopa Liidu kaubamärk — Vastulausemenetlus — Euroopa Liidu sõnamärgi Etnik taotlus — Varasem Euroopa Liidu kaubamärk — Suhteline keeldumispõhjus — Vastulauses varasema kaubamärgi identifitseerimata jätmine — Hea halduse põhimõte — Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile — Poolte võrdsus — Hea usu põhimõte — Õiguspärane ootus)

18

2019/C 122/21

kohtuasi T-231/18: Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — Et Djili Soy Dzhihangir Ibryam versus EUIPO — Lupu (Djili) (Euroopa Liidu kaubamärk — Vastulausemenetlus — Euroopa Liidu kujutismärgi Djili taotlus — Varasem siseriiklik sõnamärk GILLY — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

18

2019/C 122/22

kohtuasi T-278/18: Üldkohtu 13. veebruari 2019. aasta otsus — Nemius Group versus EUIPO (DENTALDISK) (Euroopa Liidu kaubamärk — ELi sõnamärgi DENTALDISK taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus  — Määrus (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c)

19

2019/C 122/23

kohtuasi T-45/19: 24. jaanuaril 2019 esitatud hagi — Acron jt versus komisjon

20

2019/C 122/24

kohtuasi T-63/19: 31. jaanuaril 2019 esitatud hagi — Rot Front versus EUIPO — Kondyterska korporatsiia Roshen (РОШЕН)

21

2019/C 122/25

kohtuasi T-66/19: 4. veebruaril 2019 esitatud hagi — Vlaamse Gemeenschap ja Vlaams Gewest versus parlament ja nõukogu

22

2019/C 122/26

kohtuasi T-70/19: 6. veebruaril 2019 esitatud hagi — Nosio versus EUIPO — Passi (LA PASSIATA)

23

2019/C 122/27

kohtuasi T-71/19: 6. veebruaril 2019 esitatud hagi — BMC versus komisjon ja ühisettevõte Clean Sky 2

24

2019/C 122/28

kohtuasi T-73/19: 7. veebruaril 2019 esitatud hagi — Bergslagernas Järnvaru versus EUIPO — Scheppach Fabrikation von Holzbearbeitungsmaschinen (Wood splitting tools)

25

2019/C 122/29

kohtuasi T-76/19: 7. veebruaril 2019 esitatud hagi — Pontinova versus EUIPO — Ponti & Partners (pontinova)

26

2019/C 122/30

kohtuasi T-78/19: 8. veebruaril 2019 esitatud hagi — Lidl Stiftung versus EUIPO — Plásticos Hidrosolubles (green cycles)

27

2019/C 122/31

kohtuasi T-80/19: 12. veebruaril 2019 esitatud hagi — Dekoback versus EUIPO — DecoPac (DECOPAC)

27

2019/C 122/32

kohtuasi T-83/19: 12. veebruaril 2019 esitatud hagi — AL versus komisjon

28

2019/C 122/33

kohtuasi T-85/19: 14. veebruaril 2019 esitatud hagi — Gwo Chyang Biotech versus EUIPO — Norma (KinGirls)

29

2019/C 122/34

kohtuasi T-86/19: 15. veebruaril 2019 esitatud hagi — Solnova versus EUIPO — Canina Pharma (BIO-INSECT Shocker)

30

2019/C 122/35

Liidetud kohtuasjad T-101/14 ja T-610/15: Üldkohtu 6. veebruari 2019. aasta määrus — British Aggregates versus komisjon

31

2019/C 122/36

kohtuasi T-741/15: Üldkohtu 6. veebruari 2019. aasta määrus — British Aggregates jt versus komisjon

31

2019/C 122/37

kohtuasi T-131/17: Üldkohtu 6. veebruari 2019. aasta määrus — Argus Security Projects versus Euroopa välisteenistus

32

2019/C 122/38

kohtuasi T-18/18: Üldkohtu 31. jaanuari 2019. aasta määrus — Lillelam versus EUIPO — Pfaff (LITTLE LAMB)

32

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

CDJ

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2019/C 122/01)

Viimane väljaanne

ELT C 112, 25.3.2019

Eelmised väljaanded

ELT C 103, 18.3.2019

ELT C 93, 11.3.2019

ELT C 82, 4.3.2019

ELT C 72, 25.2.2019

ELT C 65, 18.2.2019

ELT C 54, 11.2.2019

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

CDJ

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 15. oktoobril 2018 — NE

(kohtuasi C-645/18)

(2019/C 122/02)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesverwaltungsgericht Steiermark

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: NE

Vastustaja: Bezirkshauptmannschaft Hartberg-Fürstenfeld

Menetlusosaline: Finanzpolizei

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, (2) tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega kehtestatakse töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral — näiteks palgadokumentide ja sotsiaalkindlustusdokumentide kättesaadavana hoidmata jätmise või kesksele koordineerimisasutusele (Zentrale Koordinationsstelle) teatamata jätmise puhul — väga kõrged rahatrahvid, eeskätt kõrged miinimumtrahvid, mis määratakse kumulatiivselt iga asjaomase töötaja kohta? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, (2) tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega kehtestatakse töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral — näiteks palgadokumentide ja sotsiaalkindlustusdokumentide kättesaadavana hoidmata jätmise või kesksele koordineerimisasutusele (Zentrale Koordinationsstelle) teatamata jätmise puhul — väga kõrged rahatrahvid, eeskätt kõrged miinimumtrahvid, mis määratakse kumulatiivselt iga asjaomase töötaja kohta?

| 2. | Juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt:
  Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral määratakse kumulatiivsed rahatrahvid, millel puudub absoluutne ülempiir? |
| --- | --- |

2.

Juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt:

Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral määratakse kumulatiivsed rahatrahvid, millel puudub absoluutne ülempiir?

---

(1)  EÜT 1997, L 18, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 431.

(2)  ELT 2014, L 159, lk 11.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 23. oktoobril 2018 — Pólus Vegas Kft.versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(kohtuasi C-665/18)

(2019/C 122/03)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Pólus Vegas Kft.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas kohtuasjas C-98/14 Euroopa Liidu Kohtu tehtud kohtuotsuse punkte 39–42 võib tõlgendada nii, et asjaolu, et riigisisese õigusnormiga viiekordistatakse ilma üleminekukorrata kindlasummalist hasartmängumaksu ja kehtestatakse samal ajal proportsionaalne hasartmängumaks, kujutab endast ELTL artiklis 56 ette nähtud teenuste osutamise vabaduse piiramist? |
| --- | --- |

1.

Kas kohtuasjas C-98/14 Euroopa Liidu Kohtu tehtud kohtuotsuse punkte 39–42 võib tõlgendada nii, et asjaolu, et riigisisese õigusnormiga viiekordistatakse ilma üleminekukorrata kindlasummalist hasartmängumaksu ja kehtestatakse samal ajal proportsionaalne hasartmängumaks, kujutab endast ELTL artiklis 56 ette nähtud teenuste osutamise vabaduse piiramist?

| 2. | Kas kohtuasjas C-98/14 tehtud kohtuotsuses kasutatud väljendeid „takistuseks olema“ või „vähem atraktiivseks muutma“ võib tõlgendada — võttes arvesse ja kohaldades Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) lisaprotokolli nr 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 17 — nii, et ühe liikmesriigi hasartmängumaksu põhjendamatu ja üle mõistlikkuse piiride suurendamine jätab hasartmängukorraldajad mängusaalides ebaproportsionaalselt ja diskrimineerivalt ilma nende kasumist, moonutades konkurentsi kasiinode kasuks ja rikkudes nimetatud EIÕK lisaprotokolli ja põhiõiguste harta artiklit 17? |
| --- | --- |

2.

Kas kohtuasjas C-98/14 tehtud kohtuotsuses kasutatud väljendeid „takistuseks olema“ või „vähem atraktiivseks muutma“ võib tõlgendada — võttes arvesse ja kohaldades Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) lisaprotokolli nr 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 17 — nii, et ühe liikmesriigi hasartmängumaksu põhjendamatu ja üle mõistlikkuse piiride suurendamine jätab hasartmängukorraldajad mängusaalides ebaproportsionaalselt ja diskrimineerivalt ilma nende kasumist, moonutades konkurentsi kasiinode kasuks ja rikkudes nimetatud EIÕK lisaprotokolli ja põhiõiguste harta artiklit 17?

| 3. | Kas kohtuasjas C-98/14 tehtud kohtuotsuse sisu võib tõlgendada nii, et asjaolu, et mänguautomaatide käitamine ei ole enam kasumlik ja seda saab hasartmängumaksu põhjendamatu ja diskrimineeriva tõstmise tagajärjel teha ainult kahjumiga, võimaldab hinnata, et selle on [käitamisele] „takistuseks olev“ või seda „vähem atraktiivseks muutev“ mõju? |
| --- | --- |

3.

Kas kohtuasjas C-98/14 tehtud kohtuotsuse sisu võib tõlgendada nii, et asjaolu, et mänguautomaatide käitamine ei ole enam kasumlik ja seda saab hasartmängumaksu põhjendamatu ja diskrimineeriva tõstmise tagajärjel teha ainult kahjumiga, võimaldab hinnata, et selle on [käitamisele] „takistuseks olev“ või seda „vähem atraktiivseks muutev“ mõju?

| 4. | Kas kohtuasjas C-98/14 tehtud kohtuotsuse kohaldamisel liikmesriigis võib tõlgendada teenuste osutamise vabadust nii, et mängusaalide ja kasiinode puhul, mida liikmesriigis käitatakse, tuleb põhimõtteliselt eeldada, et esineb liidu piiriülene element, s.t asjaolu, et asjaomaseid hasartmänguvõimalusi saavad kasutada ka teistest liikmesriikidest pärit liidu kodanikud? |
| --- | --- |

4.

Kas kohtuasjas C-98/14 tehtud kohtuotsuse kohaldamisel liikmesriigis võib tõlgendada teenuste osutamise vabadust nii, et mängusaalide ja kasiinode puhul, mida liikmesriigis käitatakse, tuleb põhimõtteliselt eeldada, et esineb liidu piiriülene element, s.t asjaolu, et asjaomaseid hasartmänguvõimalusi saavad kasutada ka teistest liikmesriikidest pärit liidu kodanikud?

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 13. novembril 2018 — ZR, AR, BS

(kohtuasi C-712/18)

(2019/C 122/04)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesverwaltungsgericht Steiermark

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: ZR, AR ja BS

Vastustaja: Bezirkshauptmannschaft Hartberg-Fürstenfeld

Menetlusosaline: Finanzpolizei

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, (2) tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega kehtestatakse töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral — näiteks palgadokumentide ja sotsiaalkindlustusdokumentide kättesaadavana hoidmata jätmise või kesksele koordineerimisasutusele (Zentrale Koordinationsstelle) teatamata jätmise puhul — väga kõrged rahatrahvid, eeskätt kõrged miinimumtrahvid, mis määratakse kumulatiivselt iga asjaomase töötaja kohta? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, (2) tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega kehtestatakse töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral — näiteks palgadokumentide ja sotsiaalkindlustusdokumentide kättesaadavana hoidmata jätmise või kesksele koordineerimisasutusele (Zentrale Koordinationsstelle) teatamata jätmise puhul — väga kõrged rahatrahvid, eeskätt kõrged miinimumtrahvid, mis määratakse kumulatiivselt iga asjaomase töötaja kohta?

| 2. | Juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt:
  Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral määratakse kumulatiivsed rahatrahvid, millel puudub absoluutne ülempiir? |
| --- | --- |

2.

Juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt:

Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral määratakse kumulatiivsed rahatrahvid, millel puudub absoluutne ülempiir?

---

(1)  EÜT 1997, L 18, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 431.

(2)  ELT 2014, L 159, lk 11.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesverwaltungsgericht Steiermark (Austria) 14. novembril 2018 — ZR, BS, AR

(kohtuasi C-713/18)

(2019/C 122/05)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesverwaltungsgericht Steiermark

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: ZR, BS ja AR

Vastustaja: Bezirkshauptmannschaft Hartberg-Fürstenfeld

Menetlusosaline: Finanzpolizei

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, (2) tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega kehtestatakse töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral — näiteks palgadokumentide ja sotsiaalkindlustusdokumentide kättesaadavana hoidmata jätmise või kesksele koordineerimisasutusele (Zentrale Koordinationsstelle) teatamata jätmise puhul — väga kõrged rahatrahvid, eeskätt kõrged miinimumtrahvid, mis määratakse kumulatiivselt iga asjaomase töötaja kohta? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, (2) tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega kehtestatakse töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral — näiteks palgadokumentide ja sotsiaalkindlustusdokumentide kättesaadavana hoidmata jätmise või kesksele koordineerimisasutusele (Zentrale Koordinationsstelle) teatamata jätmise puhul — väga kõrged rahatrahvid, eeskätt kõrged miinimumtrahvid, mis määratakse kumulatiivselt iga asjaomase töötaja kohta?

| 2. | Juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt:
  Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral määratakse kumulatiivsed rahatrahvid, millel puudub absoluutne ülempiir? |
| --- | --- |

2.

Juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt:

Kas ELTL artiklit 56 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ jõustamist, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui töötajate piiriülese kasutamise puhul aset leidvate formaalsete kohustuste rikkumiste korral määratakse kumulatiivsed rahatrahvid, millel puudub absoluutne ülempiir?

---

(1)  EÜT 1997, L 18, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 431.

(2)  ELT 2014, L 159, lk 11.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 17. detsembril 2018 — Stichting Schoonzicht versus Staatssecretaris van Financiën

(kohtuasi C-791/18)

(2019/C 122/06)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Stichting Schoonzicht

Teine menetluspool: Staatssecretaris van Financiën

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas 2006. aasta käibemaksudirektiivi (1) artiklitega 184–187 on vastuolus riigisisene mahaarvamise korrigeerimist kapitalikaupade puhul reguleeriv kord, mis näeb ette mitme aasta peale jagatud korrigeerimise, mille puhul korrigeeritakse esmase kasutuselevõtu aastal — mis on ühtlasi korrigeerimise esimene aasta — kapitalikaubaga seoses esialgselt maha arvatud käibemaksu kogusummat ühekorraga, kui kapitalikauba esmasel kasutuselevõtul selgub, et esialgselt maha arvatud summa erineb summast, mida oli maksukohustuslasel lubatud maha arvata kapitalikauba tegeliku kasutamise alusel? |
| --- | --- |

1.

Kas 2006. aasta käibemaksudirektiivi (1) artiklitega 184–187 on vastuolus riigisisene mahaarvamise korrigeerimist kapitalikaupade puhul reguleeriv kord, mis näeb ette mitme aasta peale jagatud korrigeerimise, mille puhul korrigeeritakse esmase kasutuselevõtu aastal — mis on ühtlasi korrigeerimise esimene aasta — kapitalikaubaga seoses esialgselt maha arvatud käibemaksu kogusummat ühekorraga, kui kapitalikauba esmasel kasutuselevõtul selgub, et esialgselt maha arvatud summa erineb summast, mida oli maksukohustuslasel lubatud maha arvata kapitalikauba tegeliku kasutamise alusel?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt:
  Kas 2006. aasta käibemaksudirektiivi artikli 189 punkti b või punkti c tuleb tõlgendada nii, et korrigeerimisperioodi esimesel aastal tehtud esialgse mahaarvamise korrigeerimine ühekorraga, millele viidati esimeses küsimuses, on meede, mida võivad Madalmaad võtta 2006. aasta käibemaksudirektiivi artikli 187 kohaldamise eesmärgil? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt:

Kas 2006. aasta käibemaksudirektiivi artikli 189 punkti b või punkti c tuleb tõlgendada nii, et korrigeerimisperioodi esimesel aastal tehtud esialgse mahaarvamise korrigeerimine ühekorraga, millele viidati esimeses küsimuses, on meede, mida võivad Madalmaad võtta 2006. aasta käibemaksudirektiivi artikli 187 kohaldamise eesmärgil?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 17. detsembril 2018 — Federazione nazionale delle imprese elettrotecniche ed elettroniche (Anie) jt versus Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei servizi energetici (GSE) SpA

(kohtuasi C-798/18)

(2019/C 122/07)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: Federazione nazionale delle imprese elettrotecniche ed elettroniche (Anie), Società Agricola N.B. Solar s.r.l., 3G s.r.l., AET s.r.l. Apparati Elettromeccanici e Telecomunicazioni, Società Agricola La Fontana s.s., Società Agricola Le Macchie di Sparapani Gabriele e C. s.s., Agricoltura Innovativa s.r.l. — Società Agricola, Società Agricola Agrilite s.r.l., Agrisolar Società Agricola s.r.l., Agrisun s.r.l., Società Agricola Agroenergia s.r.l., Alpi — Società Agricola s.s., Ambrasol 2 s.r.l., Ambrasol 3 s.r.l., Ambrasol 4 s.r.l., Ape Immobiliare s.r.l., Arizzi Fonderie S. Giorgio s.p.a., Artech s.r.l., ASP Solar Italia Alpha s.r.l. Società Agricola, Associazione Centro Servizi Pastorali Mons. Biglia, Aurora Group s.p.a., AVG s.r.l. Società Agricola, Tosi Sante, Cinesi Palmino, B&B Energia s.r.l., Bauexpert s.p.a., Belvedere Società Agricola a r.l., Biancolino Società Agricola a r.l., BMN Green Energy s.r.l., Brandoni Solare s.p.a., Brenta CRE s.r.l., Calipso s.r.l., Cappello s.r.l., Casale s.a.s. di CGS Energia s.p.a. & C. Società Agricola, Cavicchi Solar s.r.l., C.B. s.r.l., Ce.Ma.Co. s.r.l., Cedro s.r.l., Centro Risorse s.r.l., CGA s.r.l., Chiarano Green Power s.r.l., Chierese Pak s.r.l., C.L. Solar s.r.l., Colombo Bolla s.r.l., Comino Energia s.r.l., Corà Domenico & Figli s.p.a., Corfin Energy s.r.l., Corna s.r.l., Coronet s.p.a., Società Agricola Coste della Chiesa s.r.l., Ecoenergy 04 s.r.l., Elektrosolar s.r.l., Elettronica Cimone s.r.l., Energia Capoterra Società Agricola s.r.l., Energia e Impresa s.r.l., Società Agricola Energo di Buratti Enrico & C. s.s., Energy Gestion s.r.l., Energy Italia 3 s.r.l., Energy Italia 4 s.r.l., Energylife s.r.l., Energy Resources Pesaro 2 s.r.l., Enervis s.r.l., EQ Energia s.r.l., Esco Roma s.r.l., E-Solar s.r.l., E. Sole s.r.l., Euroline 2 s.r.l., Eurosun Tarquinia s.r.l., Fratelli Dalle Crode s.p.a., Fratelli Raviola s.r.l., Falmec s.p.a., Fiere di Parma s.p.a., Flash Energy s.r.l., Fotoeos s.r.l., Fotosfera s.r.l., Fotosintesi 1 s.r.l., Fotosintesi 2 s.r.l., Fotosintesi 6 s.r.l., Fotovoltaica s.r.l., Fresia Energie s.r.l., Giuseppe Ciccaglione, Generali PIO s.p.a., Gi.Gi.Emme di Caramello Marta e C. s.a.s., Gifa s.r.l., G.P.B. Energia s.r.l., Green Energy Ambiente e Tecnologie s.r.l., Green Land di Giuseppe Ciccaglione s.s. agricola, Green Power 2010 s.r.l., Happy Island Società Agricola s.r.l., I.C.S. Industria Costruzioni Stampi s.p.a., Iesse Commerciale s.r.l., ISA s.r.l. Società Agricola, Isolpack s.p.a., Italcoat s.r.l., La Base s.r.l., La T.I.S. Service s.p.a., Società Agricola Lombardia Group s.r.l., Mafin Green Power s.r.l., Marina Costruzioni s.r.l., Mercato Solare s.p.a., Metalco Group s.r.l., Società Agricola Mostrazzi Solar s.r.l., Mozzone Building System s.r.l., Mozzone Fratelli s.r.l., MSM Solar s.r.l., New E-Co s.r.l., Nordpan s.p.a., Nuvoleto s.r.l. Società Agricola, Omera s.r.l., Palar s.r.l., Paolin Energia s.r.l., Pbsol 1 s.r.l., Pizzarotti Energia s.r.l., Plasti-Max s.p.a., PMM Energy s.r.l., Società Agricola Poggio Tortollo di Alessandra Pennuto, Profilumbra s.p.a., Quabas s.p.a., Reco 2 s.r.l., Reti s.r.l., Revi s.r.l., Righi Group s.r.l., Società Agricola Righi s.r.l., Righi s.r.l., Rovigo Solare A s.r.l., Rovigo Solare B s.r.l., Rubner Haus s.p.a., Rubner Holzbau s.p.a., Rubner Tueren s.p.a., Ruscalla Energia s.r.l., Sabenergia s.r.l., San Felice Agrar s.r.l. Società Agricola, Sangiorgio Fotovoltaica Società Agricola a r.l., Società Agricola Sargenti Agroenergie s.s. di Sargenti Carlo & C., SD Agrar s.r.l. Società Agricola, Senergia s.r.l., Sequenza s.p.a., Sider Sipe s.p.a., Sinergya s.r.l., S.I.Pro. — Agenzia provinciale per lo sviluppo s.p.a., Siriac s.r.l., Società Agricola Cascina Gallotto s.s., Società Agricola Solar Farm s.r.l., Premi Giuseppe — Adelfranca — Piergiorgio s.s. Società Agricola, Sociovit Società Agricola s.s., Solivrea s.r.l., Studio Agri Power s.r.l., Studio Energia s.r.l., Taricco Fratelli s.s., Tecno Pool s.p.a., Toscasolar s.r.l., Trea s.r.l., Trifase s.r.l., Uniernergy s.r.l., V.S. 1 s.r.l., Vercelli s.p.a., Vetraria Bergamasca — Tecnovetro s.r.l., Vinlisca s.r.l., VRV s.p.a., The Wierer Holding s.p.a.

Vastustajad: Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei servizi energetici (GSE) SpA

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Liidu õigus keelab kohaldada selliseid liikmesriigi õigusnorme nagu dekreetseaduse nr 91/2014 (seadusega 116/2014 seadusena kinnitatud redaktsiooni) artikli 26 lõiked 2 ja 3, mis kas vähendavad toetusi, mis on seadusega juba ette nähtud ning vastavates fotogalvaaniliselt saadud elektrienergia tootjate ning selleks asutatud riigi osalusega äriühingu Gestore dei servizi energetici s.p.a. vahel sõlmitud lepingutes kindlaks määratud, või siis viivitavad märkimisväärselt nende väljamaksmist;

täpsemalt, kas need liikmesriigi õigusnormid on kooskõlas selliste Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtetega nagu õiguspärase ootuse kaitse põhimõte, õiguskindluse põhimõte, lojaalse koostöö põhimõte ja kasuliku mõju põhimõte; Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 16 ja 17; direktiiviga 2009/28/EÜ (1) ja sellega, kuidas see direktiiv reguleerib toetuskavasid; ning ELTL artikli 216 lõikega 2, eriti seoses Euroopa energiaharta lepinguga?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2009, L 140, lk 16).

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 17. detsembril 2018 — Athesia Energy Srl jt versus Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei servizi energetici (GSE) SpA

(kohtuasi C-799/18)

(2019/C 122/08)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Athesia Energy Srl, Pv Project Cologna S.r.l., Belriccetto S.r.l., Itt Energy S.r.l., Pietra dei Fiori S.r.l., Energia Solare S.r.l., Green Hunter S.p.A, Actasol 5 S.r.l., Actasol 6 S.r.l., Cinque S.r.l., Spf Energy Uno S.r.l., Spr Energy Due S.r.l., Spf Energy Tre S.r.l., Bulicata S.r.l., Energy Line S.r.l., Marche Solare 1 S.r.l.

Vastustajad: Ministero dello Sviluppo Economico, Gestore dei servizi energetici (GSE) SpA

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Liidu õigus keelab kohaldada selliseid liikmesriigi õigusnorme nagu dekreetseaduse nr 91/2014 (seadusega 116/2014 seadusena kinnitatud redaktsiooni) artikli 26 lõiked 2 ja 3, mis kas vähendavad toetusi, mis on seadusega juba ette nähtud ning vastavates fotogalvaaniliselt saadud elektrienergia tootjate ning selleks asutatud riigi osalusega äriühingu Gestore dei servizi energetici s.p.a. vahel sõlmitud lepingutes kindlaks määratud, või siis viivitavad märkimisväärselt nende väljamaksmist;

täpsemalt, kas need liikmesriigi õigusnormid on kooskõlas selliste Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtetega nagu õiguspärase ootuse kaitse põhimõte, õiguskindluse põhimõte, lojaalse koostöö põhimõte ja kasuliku mõju põhimõte; Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 16 ja 17; direktiiviga 2009/28/EÜ (1) ja sellega, kuidas see direktiiv reguleerib toetuskavasid; ning ELTL artikli 216 lõikega 2, eriti seoses Euroopa energiaharta lepinguga?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2009, L 140, lk 16).

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 20. detsembril 2018 — JZ

(kohtuasi C-806/18)

(2019/C 122/09)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pool

JZ

Eelotsuse küsimus

Kas liikmesriigis kehtiv kuritöökoosseis, mille kohaselt on kriminaalkorras karistatav isik, kes viibib kolmanda riigi kodanikuna Madalmaade territooriumil pärast tema suhtes 2000. aasta välismaalaste seaduse (Vreemdelingenwet 2000) artikli 66a lõike 7 alusel sisenemiskeelu kohaldamist, kui liikmesriigi õiguse kohaselt on tuvastatud ka see, et välismaalane ei viibi Madalmaades seaduslikult ja et direktiivis 2008/115/EÜ sätestatud tagasisaatmismenetluse etapid on läbitud, kuid tegelikku tagasisaatmist ei ole toimunud, on kooskõlas liidu õigusega, eeskätt Euroopa Liidu Kohtu 26. juuli 2017. aasta otsusega Ouhrami (C-225/16, ECLI:EU:C:2017:590, punkt 49), mille kohaselt avalduvad direktiivi 2008/115/EÜ (1) artiklis 11 reguleeritud sisenemiskeelu „õiguslikud tagajärjed“ alles alates kuupäevast, mil välismaalane pöördub tagasi oma päritoluriiki või mõnda muusse kolmandasse riiki?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT 2008, L 348, lk 98).

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het bedrijfsleven (Madalmaad) 21. detsembril 2018 — Ursa Major Services BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(kohtuasi C-814/18)

(2019/C 122/10)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

College van Beroep voor het bedrijfsleven

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Ursa Major Services BV

Vastustajad: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse nr 1198/2006 (1) artikli 55 lõige 1 on kohaldatav abi andja — käesoleval juhul Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (põllumajandus-, loodus- ja toidukvaliteediminister) — ja abi saaja vahelisele suhtele? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse nr 1198/2006 (1) artikli 55 lõige 1 on kohaldatav abi andja — käesoleval juhul Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (põllumajandus-, loodus- ja toidukvaliteediminister) — ja abi saaja vahelisele suhtele?

| 2. | Kas juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse nii, et määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõige 1 on abi andja ja abi saaja vahelisele suhtele kohaldatav, saab kulusid, mida on (näiteks tasaarvestuse kaudu) teinud kolmas isik, pidada määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõike 1 tähenduses kuludeks, mida on tegelikult teinud abi saaja? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul, kui esimesele küsimusele vastatakse nii, et määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõige 1 on abi andja ja abi saaja vahelisele suhtele kohaldatav, saab kulusid, mida on (näiteks tasaarvestuse kaudu) teinud kolmas isik, pidada määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõike 1 tähenduses kuludeks, mida on tegelikult teinud abi saaja?

| 3. | Juhul kui teisele küsimusele vastatakse nii, et kulusid, mida on (näiteks tasaarvestuse teel) teinud kolmas isik, ei saa pidada määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõike 1 tähenduses kuludeks, mida on tegelikult teinud abi saaja:






  (a) | Kas rakendustava, mille puhul on abi andja pidanud kolmandate isikute sissemakseid süstemaatiliselt kuludeks, mida on määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõike 1 tähenduses tegelikult teinud abi saaja, tähendab, et abi saajal ei olnud võimalik avastada, et abi andja on määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõiget 1 vääralt tõlgendanud, millest tulenevalt on tal õigus talle antud abile, ja |
| --- | --- | --- |

3.

Juhul kui teisele küsimusele vastatakse nii, et kulusid, mida on (näiteks tasaarvestuse teel) teinud kolmas isik, ei saa pidada määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõike 1 tähenduses kuludeks, mida on tegelikult teinud abi saaja:

(a)

Kas rakendustava, mille puhul on abi andja pidanud kolmandate isikute sissemakseid süstemaatiliselt kuludeks, mida on määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõike 1 tähenduses tegelikult teinud abi saaja, tähendab, et abi saajal ei olnud võimalik avastada, et abi andja on määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõiget 1 vääralt tõlgendanud, millest tulenevalt on tal õigus talle antud abile, ja

| (b) | kas sellisel juhul tuleb kolmandate isikute sissemaksed arvata kulude hulka, mida on määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõike 1 tähenduses tegelikult teinud abi saaja (millest tulenevalt on määratav abisumma suurem), või |
| --- | --- |

(b)

kas sellisel juhul tuleb kolmandate isikute sissemaksed arvata kulude hulka, mida on määruse nr 1198/2006 artikli 55 lõike 1 tähenduses tegelikult teinud abi saaja (millest tulenevalt on määratav abisumma suurem), või

| (c) | tuleb õiguspärase ootuse ja/või õiguskindluse põhimõtteid arvestades alusetult antud abi tagasinõudmisest loobuda? |
| --- | --- |

(c)

tuleb õiguspärase ootuse ja/või õiguskindluse põhimõtteid arvestades alusetult antud abi tagasinõudmisest loobuda?

| (d) | Kas küsimusele tuleb vastata teisiti, kui abi andja annab abi ettemaksena, nagu käesoleval juhul? |
| --- | --- |

(d)

Kas küsimusele tuleb vastata teisiti, kui abi andja annab abi ettemaksena, nagu käesoleval juhul?

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006, 27. juuli 2006, Euroopa Kalandusfondi kohta (ELT 2006, L 223, lk 1).

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlande (Madalmaad) 21. detsembril 2018 — Federatie Nederlandse Vakbeweging versus Van den Bosch Transporten B.V., Van den Bosch Transporte GmbH, Silo-Tank Kft

(kohtuasi C-815/18)

(2019/C 122/11)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlande

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Federatie Nederlandse Vakbeweging

Kostjad: Van den Bosch Transporten B.V., Van den Bosch Transporte GmbH, Silo-Tank Kft

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (1) töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (EÜT 1997, L 18, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 431; edaspidi „direktiiv 96/71“) tuleb tõlgendada nii, et seda peab kohaldama ka töötaja suhtes, kes tegutseb rahvusvahelise autoveo valdkonnas juhina ning teeb seega oma tööd rohkem kui ühes liikmesriigis? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (1) töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (EÜT 1997, L 18, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 431; edaspidi „direktiiv 96/71“) tuleb tõlgendada nii, et seda peab kohaldama ka töötaja suhtes, kes tegutseb rahvusvahelise autoveo valdkonnas juhina ning teeb seega oma tööd rohkem kui ühes liikmesriigis?

| 2 | (a) | Juhul, kui küsimusele 1 vastatakse jaatavalt: Milliste kriteeriumide või asjaolude alusel tuleb kindlaks määrata, kas juht kui rahvusvahelise autoveo valdkonnas tegutsev töötaja lähetatakse direktiivi 96/71 artikli 1 lõigete 1 ja 3 tähenduses „liikmesriigi territooriumile“ või kas see töötaja teeb direktiivi 96/71 artikli 2 lõike 1 tähenduses „piiratud aja jooksul [...] oma tööd muu liikmesriigi territooriumil kui riik, kus ta tavaliselt töötab“? |
| --- | --- | --- |

2

(a)

Juhul, kui küsimusele 1 vastatakse jaatavalt: Milliste kriteeriumide või asjaolude alusel tuleb kindlaks määrata, kas juht kui rahvusvahelise autoveo valdkonnas tegutsev töötaja lähetatakse direktiivi 96/71 artikli 1 lõigete 1 ja 3 tähenduses „liikmesriigi territooriumile“ või kas see töötaja teeb direktiivi 96/71 artikli 2 lõike 1 tähenduses „piiratud aja jooksul [...] oma tööd muu liikmesriigi territooriumil kui riik, kus ta tavaliselt töötab“?

| (b) | Kas küsimusele 2(a) vastamisel on oluline asjaolu, et ettevõtja, kes lähetab küsimuses 2(a) nimetatud töötaja, on seotud ettevõtjaga, kelle juurde see töötaja lähetatakse — näiteks kontserni kaudu —, ning kui see on oluline, siis mil määral? |
| --- | --- |

(b)

Kas küsimusele 2(a) vastamisel on oluline asjaolu, et ettevõtja, kes lähetab küsimuses 2(a) nimetatud töötaja, on seotud ettevõtjaga, kelle juurde see töötaja lähetatakse — näiteks kontserni kaudu —, ning kui see on oluline, siis mil määral?

| (c) | Kui küsimuses 2(a) nimetatud töötaja töö hõlmab osaliselt kabotaažvedu — st transporditeenust, mida osutatakse üksnes muu liikmesriigi territooriumil kui riik, kus kõnealune töötaja tavaliselt töötab —, siis kas selle töötaja puhul tuleb alati lähtuda asjaolust, et nimetatud töölõigu puhul töötab ta ajutiselt esimesena nimetatud liikmesriigi territooriumil? Juhul, kui see on nii, kas selles osas kehtib alampiir, nt minimaalne ajavahemik kuus, mil kõnealune kabotaažvedu toimub? |
| --- | --- |

(c)

Kui küsimuses 2(a) nimetatud töötaja töö hõlmab osaliselt kabotaažvedu — st transporditeenust, mida osutatakse üksnes muu liikmesriigi territooriumil kui riik, kus kõnealune töötaja tavaliselt töötab —, siis kas selle töötaja puhul tuleb alati lähtuda asjaolust, et nimetatud töölõigu puhul töötab ta ajutiselt esimesena nimetatud liikmesriigi territooriumil? Juhul, kui see on nii, kas selles osas kehtib alampiir, nt minimaalne ajavahemik kuus, mil kõnealune kabotaažvedu toimub?

| 3 | (a) | Juhul, kui küsimusele 1 vastatakse jaatavalt: Kuidas tuleb tõlgendada mõistet „üldiselt kohaldatavaks tunnistatud kollektiivlepingud“ direktiivi 96/71 artikli 3 lõike 1 ja lõike 8 esimese lõigu tähenduses? Kas tegemist on liidu õiguse autonoomse mõistega ning järelikult piisab sellest, et direktiivi 96/71 artikli 3 lõike 8 esimeses lõigus kehtestatud tingimused on tegelikult täidetud, või nõutakse nendes tingimustes ühtlasi seda, et kollektiivleping oleks liikmesriigi õiguse kohaselt üldiselt kohaldatavaks tunnistatud? |
| --- | --- | --- |

3

(a)

Juhul, kui küsimusele 1 vastatakse jaatavalt: Kuidas tuleb tõlgendada mõistet „üldiselt kohaldatavaks tunnistatud kollektiivlepingud“ direktiivi 96/71 artikli 3 lõike 1 ja lõike 8 esimese lõigu tähenduses? Kas tegemist on liidu õiguse autonoomse mõistega ning järelikult piisab sellest, et direktiivi 96/71 artikli 3 lõike 8 esimeses lõigus kehtestatud tingimused on tegelikult täidetud, või nõutakse nendes tingimustes ühtlasi seda, et kollektiivleping oleks liikmesriigi õiguse kohaselt üldiselt kohaldatavaks tunnistatud?

| (b) | Kui kollektiivlepingut ei saa pidada üldiselt kohaldatavaks tunnistatud kollektiivlepinguks direktiivi 96/71 artikli 3 lõike 1 ja lõike 8 esimese lõigu tähenduses, siis kas ELTL artikliga 56 on vastuolus see, kui ühes liikmesriigis asuvat ettevõtjat, kes lähetab töötaja teise liikmesriigi territooriumile, kohustatakse lepingu alusel pidama kinni niisugusest, viimati nimetatud liikmesriigis kehtivast kollektiivlepingust? |
| --- | --- |

(b)

Kui kollektiivlepingut ei saa pidada üldiselt kohaldatavaks tunnistatud kollektiivlepinguks direktiivi 96/71 artikli 3 lõike 1 ja lõike 8 esimese lõigu tähenduses, siis kas ELTL artikliga 56 on vastuolus see, kui ühes liikmesriigis asuvat ettevõtjat, kes lähetab töötaja teise liikmesriigi territooriumile, kohustatakse lepingu alusel pidama kinni niisugusest, viimati nimetatud liikmesriigis kehtivast kollektiivlepingust?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (EÜT 1997, L 18, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 431)

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Limburg (Madalmaad) 28. detsembril 2018 — LB, Stichting Varkens in Nood, Stichting Dierenrecht, Stichting Leefbaar Buitengebied versus College van burgemeester en wethouders van de gemeente Echt-Susteren, kaasatud isik: Sebava BV

(kohtuasi C-826/18)

(2019/C 122/12)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Limburg

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: LB, Stichting Varkens in Nood, Stichting Dierenrecht, Stichting Leefbaar Buitengebied

Vastustaja: College van burgemeester en wethouders van de gemeente Echt-Susteren

Kaasatud isik: Sebava BV

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas liidu õigust ja eelkõige Århusi konventsiooni (1) artikli 9 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, et kohtusse pöördumise õigus on üldsuse jaoks (public) (igaüks) täielikult välistatud, kui tegemist ei ole asjaomase üldsusega (public concerned) (asjaosaline)? |
| --- | --- |

1.

Kas liidu õigust ja eelkõige Århusi konventsiooni (1) artikli 9 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, et kohtusse pöördumise õigus on üldsuse jaoks (public) (igaüks) täielikult välistatud, kui tegemist ei ole asjaomase üldsusega (public concerned) (asjaosaline)?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt:
  Kas liidu õigust ja eelkõige Århusi konventsiooni artikli 9 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellest nähtub, et üldsusel (public) (igaüks) peab kõnealuse üldsuse suhtes kohaldatavate menetlusnormide ja konventsiooni artiklis 6 viidatud osalemisõiguste väidetava rikkumise korral olema õigus pöörduda kohtusse?
  Kas seejuures on oluline, et asjaomane üldsus (public concerned) (asjaosaline) saab selles osas pöörduda kohtusse ja võib kohtus esitada ka materiaalõiguse väära kohaldamist puudutavad väited? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt:

Kas liidu õigust ja eelkõige Århusi konventsiooni artikli 9 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellest nähtub, et üldsusel (public) (igaüks) peab kõnealuse üldsuse suhtes kohaldatavate menetlusnormide ja konventsiooni artiklis 6 viidatud osalemisõiguste väidetava rikkumise korral olema õigus pöörduda kohtusse?

Kas seejuures on oluline, et asjaomane üldsus (public concerned) (asjaosaline) saab selles osas pöörduda kohtusse ja võib kohtus esitada ka materiaalõiguse väära kohaldamist puudutavad väited?

| 3. | Kas liidu õigust ja eelkõige Århusi konventsiooni artikli 9 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, et asjaomase üldsuse (public concerned) (asjaosaline) õigus pöörduda kohtusse sõltub viidatud konventsiooni artiklis 6 sätestatud osalemisõiguste kasutamisest? |
| --- | --- |

3.

Kas liidu õigust ja eelkõige Århusi konventsiooni artikli 9 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, et asjaomase üldsuse (public concerned) (asjaosaline) õigus pöörduda kohtusse sõltub viidatud konventsiooni artiklis 6 sätestatud osalemisõiguste kasutamisest?

| 4. | Kui kolmandale küsimusele vastatakse eitavalt:
  Kas liidu õigust ja eelkõige Århusi konventsiooni artikli 9 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis ei luba asjaomasel üldsusel (public concerned) (asjaosaline) pöörduda otsuse vaidlustamiseks kohtusse, kui kõnealusele üldsusele saab põhjendatult ette heita, et ta ei ole esitanud otsuse eelnõule (või selle osadele) vastuväiteid? |
| --- | --- |

4.

Kui kolmandale küsimusele vastatakse eitavalt:

Kas liidu õigust ja eelkõige Århusi konventsiooni artikli 9 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis ei luba asjaomasel üldsusel (public concerned) (asjaosaline) pöörduda otsuse vaidlustamiseks kohtusse, kui kõnealusele üldsusele saab põhjendatult ette heita, et ta ei ole esitanud otsuse eelnõule (või selle osadele) vastuväiteid?

| 5. | Kui neljandale küsimusele vastatakse eitavalt:
  Kas liikmesriigi kohus võib konkreetse asja asjaolude põhjal ise otsustada, kuidas tuleb mõista väljendit „saab põhjendatult ette heita“, või on liikmesriigi kohus kohustatud seejuures arvesse võtma teatavaid liidu õiguses ette nähtud tagatisi? |
| --- | --- |

5.

Kui neljandale küsimusele vastatakse eitavalt:

Kas liikmesriigi kohus võib konkreetse asja asjaolude põhjal ise otsustada, kuidas tuleb mõista väljendit „saab põhjendatult ette heita“, või on liikmesriigi kohus kohustatud seejuures arvesse võtma teatavaid liidu õiguses ette nähtud tagatisi?

| 6. | Mil määral tuleb kolmandale, neljandale ja viiendale küsimusele vastata teistmoodi, kui tegemist on üldsusega (public) (igaüks), kes ei ole asjaomane üldsus (public concerned) (asjaosaline)? |
| --- | --- |

6.

Mil määral tuleb kolmandale, neljandale ja viiendale küsimusele vastata teistmoodi, kui tegemist on üldsusega (public) (igaüks), kes ei ole asjaomane üldsus (public concerned) (asjaosaline)?

---

(1)  25. juunil 1998 Århusis allkirjastatud ja nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EG (ELT 2005, L 124, lk 1) ühenduse nimel heaks kiidetud keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Köln (Saksamaa) 4. jaanuaril 2019 — QG versus Germanwings GmbH

(kohtuasi C-7/19)

(2019/C 122/13)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Amtsgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Hageja: QG

Kostja: Germanwings GmbH

Eelotsuse küsimus

Kas ametiühingu poolt ette teatatud ja riigisisese õigusega kooskõlas olev tegutseva lennuettevõtja enda töötajate streik on erakorraline asjaolu määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 5 lõike 3 tähenduses (1)?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10).

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/12

---

18. jaanuaril 2019 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Bulgaaria Vabariik

(kohtuasi C-33/19)

(2019/C 122/14)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: Georgieva-Kecsmar ja J. Hottiaux)

Kostja: Bulgaaria Vabariik

Hageja nõuded

tuvastada, et Bulgaaria ei ole täitnud direktiivi 2004/49/EÜ (1) artiklist 21 tulenevaid kohustusi:

| — | kuna Bulgaaria ei ole taganud uurimisorgani sõltumatust raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast, siis on ta rikkunud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 21 lõikest 1 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

kuna Bulgaaria ei ole taganud uurimisorgani sõltumatust raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast, siis on ta rikkunud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 21 lõikest 1 tulenevaid kohustusi;

| — | kuna Bulgaaria ei ole taganud uurimisorganile piisavalt vahendeid, et ta saaks oma ülesandeid sõltumatult täita, siis on ta rikkunud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 21 lõikest 1 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

kuna Bulgaaria ei ole taganud uurimisorganile piisavalt vahendeid, et ta saaks oma ülesandeid sõltumatult täita, siis on ta rikkunud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 21 lõikest 1 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Bulgaaria Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Bulgaaria Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 21 kohaselt tagavad liikmesriigid, et artiklis 19 osutatud õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimised teostab alaline organ, mis koosneb vähemalt ühest uurijast, kes on suuteline täitma juhtiva uurija ülesandeid õnnetusjuhtumi või intsidendi korral. Selle organi organisatsioon, õiguslik struktuur ja otsustamisprotsess ei tohi sõltuda ühestki raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast, raudtee-ettevõtjast, maksude sissenõudmise asutusest, jaotusasutusest ega teavitatud asutusest ega ühestki poolest, kelle huvid võiksid sattuda konflikti uurimisorganile usaldatud ülesannetega. Lisaks sellele peab ta olema funktsionaalselt sõltumatu ohutusasutusest ja raudteid reguleerivast asutusest. |
| --- | --- |

1.

Direktiivi 2004/49/EÜ artikli 21 kohaselt tagavad liikmesriigid, et artiklis 19 osutatud õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimised teostab alaline organ, mis koosneb vähemalt ühest uurijast, kes on suuteline täitma juhtiva uurija ülesandeid õnnetusjuhtumi või intsidendi korral. Selle organi organisatsioon, õiguslik struktuur ja otsustamisprotsess ei tohi sõltuda ühestki raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast, raudtee-ettevõtjast, maksude sissenõudmise asutusest, jaotusasutusest ega teavitatud asutusest ega ühestki poolest, kelle huvid võiksid sattuda konflikti uurimisorganile usaldatud ülesannetega. Lisaks sellele peab ta olema funktsionaalselt sõltumatu ohutusasutusest ja raudteid reguleerivast asutusest.

| 2. | Komisjon märgib oma hagis, et transpordiministeeriumis õnnetus- ja vahejuhtumite uurimiseks ette nähtud eriüksus ei ole infrastruktuuri majandavast riiklikust raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast sõltumatu. Konkreetselt puudub sellel üksusel korralduslik sõltumatus ja otsustusautonoomia. Seetõttu on Bulgaaria Vabariik rikkunud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 21 lõiget 1. |
| --- | --- |

2.

Komisjon märgib oma hagis, et transpordiministeeriumis õnnetus- ja vahejuhtumite uurimiseks ette nähtud eriüksus ei ole infrastruktuuri majandavast riiklikust raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast sõltumatu. Konkreetselt puudub sellel üksusel korralduslik sõltumatus ja otsustusautonoomia. Seetõttu on Bulgaaria Vabariik rikkunud direktiivi 2004/49/EÜ artikli 21 lõiget 1.

| 3. | Veel märgib komisjon oma hagis, et Bulgaaria Vabariigi õigusnormid ei taga võimalust kasutada piisavaid vahendeid selleks, et uurimisorgan saaks oma ülesandeid täita vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artikli 21 lõikele 1. |
| --- | --- |

3.

Veel märgib komisjon oma hagis, et Bulgaaria Vabariigi õigusnormid ei taga võimalust kasutada piisavaid vahendeid selleks, et uurimisorgan saaks oma ülesandeid täita vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artikli 21 lõikele 1.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ, ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT 2004, L 164, lk 44; ELT eriväljaanne 07/08, lk 227).

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court (Iirimaa) 5. veebruaril 2019 — Minister for Justice and Equality versus PI

(Kohtuasi C-82/19)

(2019/C 122/15)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

High Court (Iirimaa)

Põhikohtuasja pooled

Taotleja: Minister for Justice and Equality

Vastustaja: PI

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas prokuröri sõltumatus täitevvõimust tuleb kindlaks määrata vastavalt tema seisundile asjaomases riiklikus õigussüsteemis? Kui vastus on eitav, siis milliste kriteeriumide alusel määratakse kindlaks sõltumatus täitevvõimust? |
| --- | --- |

1.

Kas prokuröri sõltumatus täitevvõimust tuleb kindlaks määrata vastavalt tema seisundile asjaomases riiklikus õigussüsteemis? Kui vastus on eitav, siis milliste kriteeriumide alusel määratakse kindlaks sõltumatus täitevvõimust?

| 2. | Kas prokurör, kes võib liikmesriigi õiguse alusel saada justiitsministeeriumilt otseselt või kaudselt juhiseid või korraldusi, on täitevvõimust piisavalt sõltumatu, et teda saaks käsitada õigusasutusena raamotsuse (1) artikli 6 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

2.

Kas prokurör, kes võib liikmesriigi õiguse alusel saada justiitsministeeriumilt otseselt või kaudselt juhiseid või korraldusi, on täitevvõimust piisavalt sõltumatu, et teda saaks käsitada õigusasutusena raamotsuse (1) artikli 6 lõike 1 tähenduses?

| 3 | Kui vastus on jaatav, siis kas prokurör peab olema täitevvõimust ka funktsionaalselt sõltumatu ning milliste kriteeriumide alusel määratakse kindlaks funktsionaalne sõltumatus? |
| --- | --- |

3

Kui vastus on jaatav, siis kas prokurör peab olema täitevvõimust ka funktsionaalselt sõltumatu ning milliste kriteeriumide alusel määratakse kindlaks funktsionaalne sõltumatus?

| 4. | Kas juhul, kui sõltumatus täitevvõimust on tuvastatud, saab väita, et prokurör, kelle ülesanded piirduvad uurimise algatamise ja läbiviimise ning uurimise objektiivse ja õiguspärase läbiviimise tagamisega, süüdistuse esitamise, kohtuotsuste täitmise ja kriminaalasjade menetlemisega ning kes ei tee riiklikke vahistamismääruseid ega või täita õigusemõistmise ülesandeid, on „õigusasutus“ raamotsuse artikli 6 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

4.

Kas juhul, kui sõltumatus täitevvõimust on tuvastatud, saab väita, et prokurör, kelle ülesanded piirduvad uurimise algatamise ja läbiviimise ning uurimise objektiivse ja õiguspärase läbiviimise tagamisega, süüdistuse esitamise, kohtuotsuste täitmise ja kriminaalasjade menetlemisega ning kes ei tee riiklikke vahistamismääruseid ega või täita õigusemõistmise ülesandeid, on „õigusasutus“ raamotsuse artikli 6 lõike 1 tähenduses?

| 5. | Kas Zwickau prokurör on õigusasutus nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta artikli 6 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

5.

Kas Zwickau prokurör on õigusasutus nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta artikli 6 lõike 1 tähenduses?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34).

---

Üldkohus

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/15

---

Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — Hércules Club de Fútbol versus komisjon

(kohtuasi T-134/17) (1)

(Õigus tutvuda dokumentidega - Määrus (EÜ) nr 1049/2001 - Riigiabi järelevalve menetlusega seonduvad dokumendid - Dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumine - Samal ajal pooleli olevad kohtuasjad (lis pendens) - Kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärki kaitsev erand - Kolmanda isiku ärihuvide kaitsega seotud erand - Konkreetse ja individuaalse hindamise kohustus - Ülekaalukas üldine huvi)

(2019/C 122/16)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Hércules Club de Fútbol, SAD (Alicante, Hispaania) (esindajad: advokaadid S. Rating ja Y. Martínez Mata)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Baquero Cruz, G. Luengo ja P. Němečková)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 2. veebruari 2017. aasta otsus C(2017) 736 final, millega keelduti võimaldamast Hércules Club de Fútbolil tutvuda riigiabi järelevalve menetlusega SA.363872 seonduvate dokumentidega.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kulud, välja Hércules Club de Fútbol, SAD-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kulud, välja Hércules Club de Fútbol, SAD-lt.

---

(1)  ELT C 144, 8.5.2017.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/15

---

Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — Printeos versus komisjon

(kohtuasi T-201/17) (1)

(Lepinguväline vastutus - Konkurents - Keelatud kokkulepped - ELTL artikli 101 rikkumise tuvastamise otsus - Trahvid - Otsuse osaliselt tühistav kohtuotsus - Trahvi põhisumma tagasimaksmine - Viivitusintress - Isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine - Põhjuslik seos - Kahju - ELTL artikkel 266 - Delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 90 lõike 4 punkti a teine lause)

(2019/C 122/17)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Printeos, SA (Alcalá de Henares, Hispaania) (esindajad: avocat H. Brokelmann ja avocat P. Martínez-Lage Sobredo)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Dintilhac ja F. Jimeno Fernández)

Ese

Esimese võimalusena ELTL artikli 268 alusel esitatud nõue saada hüvitist kahju eest, mis tekkis komisjoni keeldumise tõttu maksta hagejale intresse trahvi põhisummalt pärast seda, kui 13. detsembri 2016. aasta kohtuotsusega Printeos jt vs. komisjon (T-95/15, EU:T:2016:722) tühistati komisjoni 10. detsembri 2014. aasta otsus C(2014) 92 95 final, mis käsitleb [ELTL] artikli 101 kohast ja EMP lepingu artikli 53 kohast menetlust (Juhtum AT.39780 — Ümbrikud); ja teise võimalusena ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta otsus nimetatud keeldumise kohta.

Resolutsioon

| 1. | Mõista Euroopa Liidult, keda esindab Euroopa Komisjon, välja hüvitis kahju eest, mis tekkis Printeos, SA-le seetõttu, et talle ei makstud 184 592,95 euro suurust summat, millele tal oli ELTL artikli 266 esimese lõigu alusel õigus viivitusintressina perioodi eest 9. märtsist 2015 kuni 1. veebruarini 2017 seoses 13. detsembri 2016. aasta kohtuotsuse Printeos jt vs. komisjon (T-95/15) täitmisega. |
| --- | --- |

1.

Mõista Euroopa Liidult, keda esindab Euroopa Komisjon, välja hüvitis kahju eest, mis tekkis Printeos, SA-le seetõttu, et talle ei makstud 184 592,95 euro suurust summat, millele tal oli ELTL artikli 266 esimese lõigu alusel õigus viivitusintressina perioodi eest 9. märtsist 2015 kuni 1. veebruarini 2017 seoses 13. detsembri 2016. aasta kohtuotsuse Printeos jt vs. komisjon (T-95/15) täitmisega.

| 2. | Mõista lisaks punktis 1 viidatud hüvitisele välja viivis arvutatuna käesoleva kohtuotsuse kuulutamisest kuni nimetatud hüvitise täieliku tasumiseni Euroopa Keskpanga (EKP) poolt oma peamiste refinantseerimistehingute jaoks kehtestatud intressimäära alusel, mida on suurendatud 3,5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

2.

Mõista lisaks punktis 1 viidatud hüvitisele välja viivis arvutatuna käesoleva kohtuotsuse kuulutamisest kuni nimetatud hüvitise täieliku tasumiseni Euroopa Keskpanga (EKP) poolt oma peamiste refinantseerimistehingute jaoks kehtestatud intressimäära alusel, mida on suurendatud 3,5 protsendipunkti võrra.

| 3. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

3.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 4. | Mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

4.

Mõista kohtukulud välja komisjonilt.

---

(1)  ELT C 168, 29.5.2017.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/16

---

Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — TV versus nõukogu

(kohtuasi T-453/17) (1)

(Avalik teenistus - Katseajal olevad ametnikud - Katseaeg - Katseaja aruanne - Hindamiskomitee arvamus - Töölepingu ülesütlemine katseaja lõpul - Ebapiisav ametialane pädevus - Personalieeskirjade artikkel 34 - Ilmne hindamisviga - Põhjendamiskohustus)

(2019/C 122/18)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: TV (esindajad: advokaadid L. Levi ja A. Blot)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M. Bauer ja R. Meyer)

Ese

ELTL artikli 270 alusel esitatud nõue, millega esiteks palutakse tühistada nõukogu 19. augusti 2016. aasta otsus öelda hageja leping üles katseaja lõpul, ja samuti nõukogu 11. aprilli 2017. aasta otsus jätta hageja kaebus rahuldamata, ning teiseks nõue hüvitada mittevaraline kahju, mis hagejale nende otsustega väidetavalt tekitati.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja TV-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja TV-lt.

---

(1)  ELT C 347, 16.10.2017.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/17

---

Üldkohtu 14. veebruari 2019. aasta otsus — Mouldpro versus EUIPO — Wenz Kunststoff (MOULDPRO)

(kohtuasi T-796/17) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Euroopa Liidu sõnamärk MOULDPRO - Absoluutne kehtetuks tunnistamise põhjus - Pahausksus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 59 lõike 1 punkt b - Suhtelised kehtetuks tunnistamise põhjused - Määruse 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkt b ja artikli 8 lõige 3 - Määruse 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkt c ja artikli 8 lõige 4)

(2019/C 122/19)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Mouldpro ApS (Ballerup, Taani) (esindaja: advokaat W. Rebernik)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindajad: P. Sipos ja D. Walicka)

Teine menetluspool EUIPO apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Wenz Kunststoff GmbH & Co. KG (Lüdenscheid, Saksamaa) (esindajad: advokaadid J. Bühling ja D. Graetsch)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 16. oktoobri 2017. aasta otsuse (asi R 2153/2015-4) peale, mis käsitleb Mouldpro ja Wenz Kunststoff’i vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Mouldpro ApS-ilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Mouldpro ApS-ilt.

---

(1)  ELT C 32, 29.1.2018.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/18

---

Üldkohtu 13. veebruari 2019. aasta otsus — Etnia Dreams versus EUIPO — Poisson (Etnik)

(kohtuasi T-823/17) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu sõnamärgi Etnik taotlus - Varasem Euroopa Liidu kaubamärk - Suhteline keeldumispõhjus - Vastulauses varasema kaubamärgi identifitseerimata jätmine - Hea halduse põhimõte - Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile - Poolte võrdsus - Hea usu põhimõte - Õiguspärane ootus)

(2019/C 122/20)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Etnia Dreams, SL (Valencia, Hispaania) (esindaja: advokaat P. Gago Comes)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: S. Palmero Cabezas)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Serge Poisson (Limal, Belgia)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 19. oktoobri 2017. aasta otsuse (asi R 880/2017-4) peale, mis käsitleb Etnia Dreams’i ja Serge Poisson’i vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Etnia Dreams SL-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Etnia Dreams SL-lt.

---

(1)  ELT C 72, 26.2.2018.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/18

---

Üldkohtu 12. veebruari 2019. aasta otsus — Et Djili Soy Dzhihangir Ibryam versus EUIPO — Lupu (Djili)

(kohtuasi T-231/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu kujutismärgi Djili taotlus - Varasem siseriiklik sõnamärk GILLY - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2019/C 122/21)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Et Djili Soy Dzhihangir Ibryam (Dulovo, Bulgaaria) (esindaja: advokaat C.-R. Romițan)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: D. Gája ja D. Walicka, hiljem D. Gája ja H. O’Neill)

Teine menetluspool EUIPO apellatsioonikojas: Victor Lupu (Bukarest, Rumeenia)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 31. jaanuari 2018. aasta otsuse (asi R 1902/2017-5) peale, mis käsitleb Victor Lupu ja Et Djili Soy Dzhihangir Ibryami vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Et Djili Soy Dzhihangir Ibryamilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Et Djili Soy Dzhihangir Ibryamilt.

---

(1)  ELT C 200, 11.6.2018.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/19

---

Üldkohtu 13. veebruari 2019. aasta otsus — Nemius Group versus EUIPO (DENTALDISK)

(kohtuasi T-278/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - ELi sõnamärgi DENTALDISK taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Määrus (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c)

(2019/C 122/22)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Nemius Group GmbH (Obertshausen, Saksamaa) (esindaja: advokaat C. Bildhäuser)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: A. Sesma Merino ja D. Walicka)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 30. jaanuari 2018. aasta otsuse (asi R 741/2017-5) peale, mis käsitleb sõnamärgi DENTALDISK ELi kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata

| 2. | Jätta Nemius Group GmbH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Nemius Group GmbH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud.

---

(1)  ELT C 221, 25.6.2018.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/20

---

24. jaanuaril 2019 esitatud hagi — Acron jt versus komisjon

(kohtuasi T-45/19)

(2019/C 122/23)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Acron OAO (Veliky Novgorod, Venemaa), Dorogobuzh OAO (Dorogobuzh, Venemaa), Acron Switzerland AG (Baar, Šveits) (esindajad: advokaadid T. De Meese, J. Stuyck ja A. Nys)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 12. novembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1703 (1) ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 12. novembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1703 (1) ja

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostja rikkus oma rahvusvahelisi kohustusi, mis tähendab lepingu rikkumist, ja jättis piisavalt põhjendamata oma seisukoha, mille põhjal Vene Föderatsioon ei täida temal Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames lasuvaid kohustusi.
  Hagejad väidavad, et kostja jättis hagejate dumpingumarginaali arvutamisel arvestamata Vene Föderatsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmelisusega. Kostja peab ammooniumnitraadi impordile kehtestatud tollimaksude üle vaatamisel arvestama kohustustega, mida Vene Föderatsioon on seoses gaasi hinnaga võtnud. Kuna kostja väitis, et Vene Föderatsioon ei ole järginud WTOga ühinemise protokolli, rikkus kostja üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artiklit 4 ja WTO dumpinguvastase lepingu artiklit 2. Seda tehes rikkus ta oma rahvusvahelisi kohustusi, mis tähendab lepingu rikkumist. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostja rikkus oma rahvusvahelisi kohustusi, mis tähendab lepingu rikkumist, ja jättis piisavalt põhjendamata oma seisukoha, mille põhjal Vene Föderatsioon ei täida temal Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames lasuvaid kohustusi.

Hagejad väidavad, et kostja jättis hagejate dumpingumarginaali arvutamisel arvestamata Vene Föderatsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmelisusega. Kostja peab ammooniumnitraadi impordile kehtestatud tollimaksude üle vaatamisel arvestama kohustustega, mida Vene Föderatsioon on seoses gaasi hinnaga võtnud. Kuna kostja väitis, et Vene Föderatsioon ei ole järginud WTOga ühinemise protokolli, rikkus kostja üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe artiklit 4 ja WTO dumpinguvastase lepingu artiklit 2. Seda tehes rikkus ta oma rahvusvahelisi kohustusi, mis tähendab lepingu rikkumist.

| 2. | Teine väide, et kostja tegi ilmse hindamisvea ja jättis esitamata piisavad põhjendused, millega ta rikkus hagejate kaitseõigusi, kui ta leidis, et hagejate osutatud asjaolude muutumine ei ole kestev.






  — | Hagejad väidavad, et teise väite raames esineb vaidlustatud otsuse kaks erinevat tühistamise põhjust. Mõlemad põhjused on seotud eksliku järeldusega, et asjaolude muutumine ei ole kestev. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et kostja tegi ilmse hindamisvea ja jättis esitamata piisavad põhjendused, millega ta rikkus hagejate kaitseõigusi, kui ta leidis, et hagejate osutatud asjaolude muutumine ei ole kestev.

—

Hagejad väidavad, et teise väite raames esineb vaidlustatud otsuse kaks erinevat tühistamise põhjust. Mõlemad põhjused on seotud eksliku järeldusega, et asjaolude muutumine ei ole kestev.

| — | Igal juhul on kostja rikkunud ELTL arktilist 296 tulenevat põhjendamiskohustust, kuna ta jättis vaidlustatud otsuse selgel ja ühemõttelisel viisil põhjendamata. |
| --- | --- |

—

Igal juhul on kostja rikkunud ELTL arktilist 296 tulenevat põhjendamiskohustust, kuna ta jättis vaidlustatud otsuse selgel ja ühemõttelisel viisil põhjendamata.

| 3. | Kolmas väide, et kostja rikkus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (2) artikli 19 lõiget 2 ja artikli 20 lõiget 2 ning hagejate kaitseõigusi, ning aitas dumpingu arvutamata jätmisega kaasa õiguskindluse puudumisele.






  — | Kostja ei teavitanud hagejate lõpliku dumpingumarginaali arvutust, kuigi selle arvutuse alusel on tuvastatud dumpingu jätkumine ja olemasolu, asjaolude muutumise kestvus, ja otsustatud osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamine. Kui kostja oleks arvutusest teavitanud, oleks see võimaldanud hagejatel tõhusamalt kaitsta oma õigusi seoses dumpingu arvutuse ja dumpingu kui sellise tuvastamisega, sealhulgas argumendiga, mis puudutab algsel uurimisel kasutatud arvutamise metoodikat, millel võis olla märkimisväärne mõju nende õiguslikule seisundile. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et kostja rikkus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (2) artikli 19 lõiget 2 ja artikli 20 lõiget 2 ning hagejate kaitseõigusi, ning aitas dumpingu arvutamata jätmisega kaasa õiguskindluse puudumisele.

—

Kostja ei teavitanud hagejate lõpliku dumpingumarginaali arvutust, kuigi selle arvutuse alusel on tuvastatud dumpingu jätkumine ja olemasolu, asjaolude muutumise kestvus, ja otsustatud osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamine. Kui kostja oleks arvutusest teavitanud, oleks see võimaldanud hagejatel tõhusamalt kaitsta oma õigusi seoses dumpingu arvutuse ja dumpingu kui sellise tuvastamisega, sealhulgas argumendiga, mis puudutab algsel uurimisel kasutatud arvutamise metoodikat, millel võis olla märkimisväärne mõju nende õiguslikule seisundile.

| — | Hagejad väidavad, et kostja rikkus määruse 2016/1036 artikli 19 lõiget 2 ja artikli 20 lõiget 2, hagejate kaitseõigusi ja õiguskindluse põhimõtet, kui ta jättis hagejatele esitamata tõsiseltvõetava kokkuvõtte uurimisel kogutud tõenditest või kaalutlustest, mille põhjal kostja tegi hagejate dumpingumarginaali muutmise ettepaneku. Hagejad väidavad, et kuna kostja jättis neile dumpingumarginaali arvutuse esitamata, rikkus kostja hagejate kaitseõigusi ja õiguskindluse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Hagejad väidavad, et kostja rikkus määruse 2016/1036 artikli 19 lõiget 2 ja artikli 20 lõiget 2, hagejate kaitseõigusi ja õiguskindluse põhimõtet, kui ta jättis hagejatele esitamata tõsiseltvõetava kokkuvõtte uurimisel kogutud tõenditest või kaalutlustest, mille põhjal kostja tegi hagejate dumpingumarginaali muutmise ettepaneku. Hagejad väidavad, et kuna kostja jättis neile dumpingumarginaali arvutuse esitamata, rikkus kostja hagejate kaitseõigusi ja õiguskindluse põhimõtet.

---

(1)  Komisjoni 12. novembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1703, millega lõpetatakse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi importi käsitlev osaline vahepealne läbivaatamine (ELT L 285, 13.11.2018, lk 97).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT 2016, L 176, 30.6.2016, lk 21).

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/21

---

31. jaanuaril 2019 esitatud hagi — Rot Front versus EUIPO — Kondyterska korporatsiia „Roshen“ (РОШЕН)

(kohtuasi T-63/19)

(2019/C 122/24)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Rot Front OAO (Moskva, Venemaa) (esindajad: advokaadid M. Geitz ja J. Stock)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Dochirnie pidpryiemstvo Kondyterska korporatsiia „Roshen“ (Kiiev, Ukraina)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: sõnalist osa РОШЕН sisaldava kujutismärgi ELi nimetav rahvusvaheline registreering — ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 11 233 784

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 16. novembri 2018. aasta otsus asjas R 1872/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 2017/1001 artikli 94 lõike 1, artikli 47 lõike 5 ja artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 2017/1001 artikli 94 lõike 1, artikli 47 lõike 5 ja artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/22

---

4. veebruaril 2019 esitatud hagi — Vlaamse Gemeenschap ja Vlaams Gewest versus parlament ja nõukogu

(kohtuasi T-66/19)

(2019/C 122/25)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hageja: Vlaamse Gemeenschap ja Vlaams Gewest (esindajad: advokaadid T. Eyskens, N. Bonbled ja P. Geysens)

Kostjad: Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada määrus (EL) 2018/1724; |
| --- | --- |

—

tühistada määrus (EL) 2018/1724;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad viis väidet.

| 1. | Esimene väide: ELL artikli 4 lõike 2 rikkumine
  Määrusega (EL) 2018/1724 (1) ette nähtud keelenõuded on vastuolus haldusasjades kehtestatud sisemise keelekorraldusega, mis on sätestatud Belgia põhiseaduses. See sisemine keeli puudutav kord on osa Belgia riigi poliitilistest ja põhiseaduslikest põhistruktuuridest ning kuulub Belgia riigi rahvusliku identiteedi juurde. Määrus 2018/1724 on seetõttu vastuolus ELL artikli 4 lõikega 2, mille kohaselt peab liit austama liikmesriikide rahvuslikku identiteeti. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: ELL artikli 4 lõike 2 rikkumine

Määrusega (EL) 2018/1724 (1) ette nähtud keelenõuded on vastuolus haldusasjades kehtestatud sisemise keelekorraldusega, mis on sätestatud Belgia põhiseaduses. See sisemine keeli puudutav kord on osa Belgia riigi poliitilistest ja põhiseaduslikest põhistruktuuridest ning kuulub Belgia riigi rahvusliku identiteedi juurde. Määrus 2018/1724 on seetõttu vastuolus ELL artikli 4 lõikega 2, mille kohaselt peab liit austama liikmesriikide rahvuslikku identiteeti.

| 2. | Teine väide: rikutud on ELL artikli 5 lõikeid 1 ja 4 ning protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta
  Määrusega 2018/1724 ette nähtud keelenõuded ei ole kooskõlas pädevuse andmise põhimõttega (1) ega ka mitte proportsionaalsuse põhimõttega (2).






  (1) | Ühegi aluslepingu sättega ei anta liidule pädevust reguleerida keelte kasutamist liikmesriikides ja nende asutuste poolt. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide: rikutud on ELL artikli 5 lõikeid 1 ja 4 ning protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta

Määrusega 2018/1724 ette nähtud keelenõuded ei ole kooskõlas pädevuse andmise põhimõttega (1) ega ka mitte proportsionaalsuse põhimõttega (2).

(1)

Ühegi aluslepingu sättega ei anta liidule pädevust reguleerida keelte kasutamist liikmesriikides ja nende asutuste poolt.

| (2) | Kohustus anda avalikkuse käsutusse tõlge „liidu ametlikus keeles, millest võimalikult paljud piiriülesed kasutajad üldjoontes aru saavad“ (määruse 2018/1724 artikli 12 lõige 1), ei ole proportsionaalsusega kooskõlas ja ei sisalda selle kohta ühtki põhjendust. Määrusega 2018/1724 ette nähtud keelenõuded on taotletud eesmärki silmas pidades ebaproportsionaalsed. |
| --- | --- |

(2)

Kohustus anda avalikkuse käsutusse tõlge „liidu ametlikus keeles, millest võimalikult paljud piiriülesed kasutajad üldjoontes aru saavad“ (määruse 2018/1724 artikli 12 lõige 1), ei ole proportsionaalsusega kooskõlas ja ei sisalda selle kohta ühtki põhjendust. Määrusega 2018/1724 ette nähtud keelenõuded on taotletud eesmärki silmas pidades ebaproportsionaalsed.

| 3. | Kolmas väide: rikutud on ELL artikli 3 lõiget 3, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 22, keele alusel diskrimineerimise keelu üldpõhimõtet ja liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet
  Määrusega 2018/1724 on rikutud ELL artikli 3 lõiget 3, harta artiklit 22, keele alusel diskrimineerimise keelu üldpõhimõtet ja liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet, kuna see võtab kodanikelt, kes soovivad asuda elama muusse liikmesriiki kui nende enda liikmesriik, motivatsiooni õppida selle riigi ametlikku keelt või ühte ametlikest keeltest, ning kuna see näeb ette üheainsa töökeele üldise kasutamise kohustuse, kusjuures sellest keelest saab nii de facto Euroopa ametiasutuste ja avaliku halduse keel. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: rikutud on ELL artikli 3 lõiget 3, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 22, keele alusel diskrimineerimise keelu üldpõhimõtet ja liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet

Määrusega 2018/1724 on rikutud ELL artikli 3 lõiget 3, harta artiklit 22, keele alusel diskrimineerimise keelu üldpõhimõtet ja liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet, kuna see võtab kodanikelt, kes soovivad asuda elama muusse liikmesriiki kui nende enda liikmesriik, motivatsiooni õppida selle riigi ametlikku keelt või ühte ametlikest keeltest, ning kuna see näeb ette üheainsa töökeele üldise kasutamise kohustuse, kusjuures sellest keelest saab nii de facto Euroopa ametiasutuste ja avaliku halduse keel.

| 4. | Neljas väide: rikutud on õiguskindluse ja normatiivse selguse üldpõhimõtteid ning samuti Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 2
  Määrusega 2018/1724 liikmesriikidele ette nähtud keelenõuded on ilmselgelt vastuolus selguse, täpsuse, ettenähtavuse ja järjekindluse põhimõtetega. Määrusega 2018/1724 pandud tõlkimiskohustus ei ole selge, täpne, ettenähtav ja järjekindel seoses keelega, millesse tuleb tõlkida. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: rikutud on õiguskindluse ja normatiivse selguse üldpõhimõtteid ning samuti Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 2

Määrusega 2018/1724 liikmesriikidele ette nähtud keelenõuded on ilmselgelt vastuolus selguse, täpsuse, ettenähtavuse ja järjekindluse põhimõtetega. Määrusega 2018/1724 pandud tõlkimiskohustus ei ole selge, täpne, ettenähtav ja järjekindel seoses keelega, millesse tuleb tõlkida.

| 5. | Viies väide: rikutud on ELTL artikli 291 lõiget 2
  Määruses 2018/1724 ette nähtud tõlkimiskohustuse täitmine eeldab, et kindlalt ja selgelt saab tuvastada, millisesse keelde tuleb tõlkida. Määruse 2018/1724 institutsioone puudutavad normid on sellega seoses ka väga ebaselged. Määrus 2018/1724 ei ole ka ELTL artiklis 291 ja määruses (EL) nr 182/2012 (2) („komiteemenetluse määrus“) ette nähtud hapra institutsionaalse tasakaaluga kooskõlas, kuna need normid võimaldavad Euroopa Komisjonil tegelikult mööda hiilida määruse nr 182/2012 järgsest menetlusest ja võtta normid vastu mitteametlikult. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: rikutud on ELTL artikli 291 lõiget 2

Määruses 2018/1724 ette nähtud tõlkimiskohustuse täitmine eeldab, et kindlalt ja selgelt saab tuvastada, millisesse keelde tuleb tõlkida. Määruse 2018/1724 institutsioone puudutavad normid on sellega seoses ka väga ebaselged. Määrus 2018/1724 ei ole ka ELTL artiklis 291 ja määruses (EL) nr 182/2012 (2) („komiteemenetluse määrus“) ette nähtud hapra institutsionaalse tasakaaluga kooskõlas, kuna need normid võimaldavad Euroopa Komisjonil tegelikult mööda hiilida määruse nr 182/2012 järgsest menetlusest ja võtta normid vastu mitteametlikult.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT 2018, L 295, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT 2011, L 55, lk 13).

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/23

---

6. veebruaril 2019 esitatud hagi — Nosio versus EUIPO — Passi (LA PASSIATA)

(kohtuasi T-70/19)

(2019/C 122/26)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Nosio SpA (Mezzocorona, Itaalia) (esindajad: advokaadid J. Graffier ja A. Ottolini)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Passi AG (Rothrist, Šveits)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi LA PASSIATA taotlus — registreerimistaotlus nr 14 593 131

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 5. novembri 2018. aasta otsus asjas R 928/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja vastaspoolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja vastaspoolelt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/24

---

6. veebruaril 2019 esitatud hagi — BMC versus komisjon ja ühisettevõte Clean Sky 2

(kohtuasi T-71/19)

(2019/C 122/27)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: BMC Srl (Medicina, Itaalia) (esindajad: advokaadid S. Dindo ja L. Picotti)

Kostja: Euroopa Komisjon ja ühisettevõte Clean Sky 2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul tühistada Clean Sky 2 üksuse 6. detsembri 2018. aasta otsus, millega kinnitati 10. oktoobri 2018. aasta otsust, millega Clean Sky 2 leidis, et taotlusvooru H2020-CS2-CFP08-2018-01 (mootori õhusisselaskesüsteem ja rootorite jäätumisvastane süsteem) raames esitatud taotlus nr 831874 ei ole rahastamiskõlblik.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitas taotluse osaleda taotlusvoorus H2020-CS2-CFP08-2018-01 (Clean Sky 2 Call for proposals 08), mida juhib Clean Sky 2 (programm Clean Sky 2) ja mille sisuks on mootori õhusisselaskesüsteemi ja rootorite jäätumisvastase süsteemi arendamine (integrating a removable anti-icing system).

Hageja väidab, et ta on praegu maailmas ainuke ettevõtja, kes on leidnud lahenduse helikopterite lennuohutuse probleemile jääoludes.

Sellega seoses märgitakse, et kuigi taotlusvoor puudutas konkreetselt jäätumisvastase süsteemi arendamist, leidis Clean Sky 2 (ja täpsemalt taotlusvooru juhtiv üksus), et hageja taotlus ei vasta taotlusvoorus ette nähtud piirmäärale.

Kõnealuses otsuses on rikutud menetlusnorme järgmistel põhjustel:

| 1. | Määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 15 „Valiku- ja toetuse määramise kriteeriumid“ (samuti osas, milles hagejale anti keskmine punktisumma võrreldes normis sätestatud punktisummaga) ning ELTL artiklis 296 ja põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud põhjendamiskohustuse rikkumine. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 15 „Valiku- ja toetuse määramise kriteeriumid“ (samuti osas, milles hagejale anti keskmine punktisumma võrreldes normis sätestatud punktisummaga) ning ELTL artiklis 296 ja põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud põhjendamiskohustuse rikkumine.

| 2. | Käesoleval juhul on kuritarvitatud võimu, kuna kõigi kolme kriteeriumi osas on antud (keskmine) punktisumma, mida ei ole taotluste hindamise punktiskaalal ette nähtud. |
| --- | --- |

2.

Käesoleval juhul on kuritarvitatud võimu, kuna kõigi kolme kriteeriumi osas on antud (keskmine) punktisumma, mida ei ole taotluste hindamise punktiskaalal ette nähtud.

| 3. | Käesoleval juhul on kuritarvitatud võimu, kuna uurimine on olnud puudulik ja asjaolusid on moonutatud, eelkõige osas, milles ei ole tagatud kõnealuse aktiga taotletud eesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

3.

Käesoleval juhul on kuritarvitatud võimu, kuna uurimine on olnud puudulik ja asjaolusid on moonutatud, eelkõige osas, milles ei ole tagatud kõnealuse aktiga taotletud eesmärkide saavutamine.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/25

---

7. veebruaril 2019 esitatud hagi — Bergslagernas Järnvaru versus EUIPO — Scheppach Fabrikation von Holzbearbeitungsmaschinen (Wood splitting tools)

(kohtuasi T-73/19)

(2019/C 122/28)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Bergslagernas Järnvaruaktiebolag (Saltsjö-Boo, Rootsi) (esindajad: advokaadid S. Kirschstein-Freund, V. Dalichau ja B. Breitinger)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Scheppach Fabrikation von Holzbearbeitungsmaschinen GmbH (Ichenhausen, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse disainilahenduse omanik: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune disainilahendus: ELi disainilahendus nr 1289 243-0001

Vaidlustatud otsus: EUIPO kolmanda apellatsioonikoja 23. novembri 2018. aasta otsus asjas R 1455/2018-3

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | teise võimaluse muuta vaidlustatud otsust nii, et kaebus tunnistatakse põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

teise võimaluse muuta vaidlustatud otsust nii, et kaebus tunnistatakse põhjendatuks;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Nõukogu määruse nr 6/2002 artikli 62 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Nõukogu määruse nr 6/2002 artikli 62 rikkumine;

| — | nõukogu määruse nr 6/2002 artikli 6 lõike 1 rikkumine. |
| --- | --- |

—

nõukogu määruse nr 6/2002 artikli 6 lõike 1 rikkumine.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/26

---

7. veebruaril 2019 esitatud hagi — Pontinova versus EUIPO — Ponti & Partners (pontinova)

(kohtuasi T-76/19)

(2019/C 122/29)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Pontinova AG (Zürich, Šveits) (esindaja: advokaat K. Loth)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Ponti & Partners, SLP (Barcelona, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi pontinova taotlus — registreerimistaotlus nr 15 878 085

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 27. novembri 2018. aasta otsus asjas R 566/2018-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja hageja kasuks. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja hageja kasuks.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/27

---

8. veebruaril 2019 esitatud hagi — Lidl Stiftung versus EUIPO — Plásticos Hidrosolubles (green cycles)

(kohtuasi T-78/19)

(2019/C 122/30)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Lidl Stiftung & Co. KG (Neckarsulm, Saksamaa) (esindajad: advokaadid A. Marx ja K. Bonhagen)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Plásticos Hidrosolubles, SL (Rafelbuñol, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärk sinist, halli ja valget värvi green cycles — ELi kaubamärk nr 8 807 265

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 29. novembri 2018. aasta otsus asjas R 778/2018-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista menetluse kohtukulud välja kostjalt; |
| --- | --- |

—

mõista menetluse kohtukulud välja kostjalt;

| — | mõista EUIPO menetluses kantud kulud välja Plásticos Hidrosolubles, SL-ilt. |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO menetluses kantud kulud välja Plásticos Hidrosolubles, SL-ilt.

Väide

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 18 lõiget 1 koostoimes delegeeritud määruse 2018/625 artikli 10 lõigetega 3 ja 4. |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 18 lõiget 1 koostoimes delegeeritud määruse 2018/625 artikli 10 lõigetega 3 ja 4.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/27

---

12. veebruaril 2019 esitatud hagi — Dekoback versus EUIPO — DecoPac (DECOPAC)

(kohtuasi T-80/19)

(2019/C 122/31)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Dekoback GmbH (Helmstadt-Bargen, Saksamaa) (esindaja: advokaat V. von Moers)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: DecoPac, Inc. (Anoka, Minnesota, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk DECOPAC — ELi kaubamärk nr 160 747

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 26. novembri 2018. aasta otsus asjas R 1795/2017-5

Nõue

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus ja tühistada täielikult apellatsioonikoja menetluse teise poole kaubamärk DECOPAC. |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus ja tühistada täielikult apellatsioonikoja menetluse teise poole kaubamärk DECOPAC.

Väited

| — | äriteave ei ole konfidentsiaalne; |
| --- | --- |

—

äriteave ei ole konfidentsiaalne;

| — | rikutud on õigust olla ära kuulatud; |
| --- | --- |

—

rikutud on õigust olla ära kuulatud;

| — | esitatud ei ole arvestataval määral arveid; |
| --- | --- |

—

esitatud ei ole arvestataval määral arveid;

| — | kaubamärki ei ole kasutatud kaubanimena; |
| --- | --- |

—

kaubamärki ei ole kasutatud kaubanimena;

| — | müük tarbijatele oli kavas, kuid ei toimunud; |
| --- | --- |

—

müük tarbijatele oli kavas, kuid ei toimunud;

| — | vajalik on eristada söödavaid ja mittesöödavaid kaunistusi. |
| --- | --- |

—

vajalik on eristada söödavaid ja mittesöödavaid kaunistusi.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/28

---

12. veebruaril 2019 esitatud hagi — AL versus komisjon

(kohtuasi T-83/19)

(2019/C 122/32)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: AL (esindajad: advokaadid A. Blot ja S. Rodrigues)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada otsus, millega kaudselt jäeti rahuldamata hageja poolt 19. detsembril 2017 esitatud kahjuhüvitise nõue, ja vajadusel 12. novembri 2018. aasta otsus hageja kaebuse rahuldamata jätmise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada otsus, millega kaudselt jäeti rahuldamata hageja poolt 19. detsembril 2017 esitatud kahjuhüvitise nõue, ja vajadusel 12. novembri 2018. aasta otsus hageja kaebuse rahuldamata jätmise kohta;

| — | mõista välja kahjuhüvitis hagejale tekitatud varalise ja mittevaralise kahju eest; |
| --- | --- |

—

mõista välja kahjuhüvitis hagejale tekitatud varalise ja mittevaralise kahju eest;

| — | mõista kõik menetluse kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik menetluse kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide puudutab hageja suhtes kostja lepinguliste kohustuste rikkumist, kuna komisjon ei täitnud kohustusi, mis ta oli endale võtnud sellega, et ta nimetas hageja Kongo jõe vesikonna metsade partnerlussuhtes Euroopa Liidu vahendaja ametisse. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide puudutab hageja suhtes kostja lepinguliste kohustuste rikkumist, kuna komisjon ei täitnud kohustusi, mis ta oli endale võtnud sellega, et ta nimetas hageja Kongo jõe vesikonna metsade partnerlussuhtes Euroopa Liidu vahendaja ametisse.

| 2. | Teine väide puudutab õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumist. |
| --- | --- |

2.

Teine väide puudutab õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumist.

| 3. | Kolmas väide puudutab õiguse olla ärakuulatud rikkumist. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide puudutab õiguse olla ärakuulatud rikkumist.

| 4. | Neljas väide puudutab hea halduse ja hoolitsemiskohustuse rikkumist. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide puudutab hea halduse ja hoolitsemiskohustuse rikkumist.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/29

---

14. veebruaril 2019 esitatud hagi — Gwo Chyang Biotech versus EUIPO — Norma (KinGirls)

(kohtuasi T-85/19)

(2019/C 122/33)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Gwo Chyang Biotech Co. Ltd (Tainan, Taiwan) (esindaja: advokaat J. Kakoures)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Norma Lebensmittelfilialbetrieb Stiftung & Co. KG (Nürnberg, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi KinGirls taotlus — registreerimistaotlus nr 15 151 038

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 12. detsembri 2018. aasta otsus asjas R 718/2018-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles rahuldati vastulause klassi 3 kuuluvate kaupade osas, ja lükata vastulause tervikuna tagasi; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles rahuldati vastulause klassi 3 kuuluvate kaupade osas, ja lükata vastulause tervikuna tagasi;

| — | mõista vastulausemenetluse, apellatsioonikoja menetluse ja käesoleva menetluse kulud välja EUIPO-lt ja Norma Lebensmittelfilialbetrieb Stiftung & Co. KG-lt. |
| --- | --- |

—

mõista vastulausemenetluse, apellatsioonikoja menetluse ja käesoleva menetluse kulud välja EUIPO-lt ja Norma Lebensmittelfilialbetrieb Stiftung & Co. KG-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 rikkumine.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/30

---

15. veebruaril 2019 esitatud hagi — Solnova versus EUIPO — Canina Pharma (BIO-INSECT Shocker)

(kohtuasi T-86/19)

(2019/C 122/34)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Solnova AG (Zollikon, Šveits) (esindaja: advokaat P. Lee)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Canina Pharma GmbH (Hamm, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: teine pool apellatsioonikoja menetluses

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kaubamärgi BIO-INSECT Shocker taotlus — ELi kaubamärk nr 14 837 553

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 11. detsembril 2018. aasta otsus asjas R 276/2018-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud, sh apellatsioonikoja menetluse kulud välja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, sh apellatsioonikoja menetluse kulud välja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti f rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti f rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti g rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti g rikkumine.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/31

---

Üldkohtu 6. veebruari 2019. aasta määrus — British Aggregates versus komisjon

(Liidetud kohtuasjad T-101/14 ja T-610/15) (1)

(2019/C 122/35)

Kohtumenetluse keel: inglise

Kolmanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 112, 14.4.2014.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/31

---

Üldkohtu 6. veebruari 2019. aasta määrus — British Aggregates jt versus komisjon

(kohtuasi T-741/15) (1)

(2019/C 122/36)

Kohtumenetluse keel: inglise

Kolmanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 68, 22.2.2016.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/32

---

Üldkohtu 6. veebruari 2019. aasta määrus — Argus Security Projects versus Euroopa välisteenistus

(kohtuasi T-131/17) (1)

(2019/C 122/37)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Üheksanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 129, 24.4.2017.

---

| 1.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 122/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 122/32

---

Üldkohtu 31. jaanuari 2019. aasta määrus — Lillelam versus EUIPO — Pfaff (LITTLE LAMB)

(kohtuasi T-18/18) (1)

(2019/C 122/38)

Kohtumenetluse keel: inglise

Üheksanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 94, 12.3.2018.

---