# Euroopa Liidu L 31/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 31 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik1. veebruar 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 31

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik1. veebruar 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/157, 6. november 2018, millega muudetakse delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist) II lisa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/158, 31. jaanuar 2019, millega pikendatakse toimeaine metoksüfenosiidi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/159, 31. jaanuar 2019, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes | 27 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/160, 24. jaanuar 2019, millega nähakse ette ajutine erand nõukogu direktiivides 66/401/EMÜ ja 66/402/EMÜ sätestatud sertifitseeritud seemne suhtes kohaldatavatest tingimustest
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 305 all)

   (
  1
  ) | 75 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/161, 31. jaanuar 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 821 all)

   (
  1
  ) | 77 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/157, 6. november 2018, millega muudetakse delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist) II lisa (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/158, 31. jaanuar 2019, millega pikendatakse toimeaine metoksüfenosiidi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/159, 31. jaanuar 2019, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes

27

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/160, 24. jaanuar 2019, millega nähakse ette ajutine erand nõukogu direktiivides 66/401/EMÜ ja 66/402/EMÜ sätestatud sertifitseeritud seemne suhtes kohaldatavatest tingimustest
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 305 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 305 all)

1

75

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/161, 31. jaanuar 2019, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 821 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 821 all)

1

77

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 24. novembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2196 (millega kehtestatakse elektrivõrgu hädaolukorra ja taastamise eeskiri) parandus ( ELT L 312, 28.11.2017 ) | 108 |
| | * | Nõukogu 25. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/822 (millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul) parandus ( ELT L 139, 5.6.2018 ) | 108 |
| | * | Nõukogu 24. juuli 2008. aasta raamotsuse 2008/675/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes) parandus ( ELT L 220, 15.8.2008 ) | 109 |

Parandused

*

Komisjoni 24. novembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2196 (millega kehtestatakse elektrivõrgu hädaolukorra ja taastamise eeskiri) parandus ( ELT L 312, 28.11.2017 )

( ELT L 312, 28.11.2017 )

108

*

Nõukogu 25. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/822 (millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul) parandus ( ELT L 139, 5.6.2018 )

( ELT L 139, 5.6.2018 )

108

*

Nõukogu 24. juuli 2008. aasta raamotsuse 2008/675/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes) parandus ( ELT L 220, 15.8.2008 )

( ELT L 220, 15.8.2008 )

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/157,

6. november 2018,

millega muudetakse delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist) II lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (1), eriti selle artikli 89 lõike 1 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2), mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/698 (3), II lisas on esitatud loetelu olemasolevatest toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonidest, mis lisati 3. veebruaril 2017 biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete läbivaatamise programmi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2), mida on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/698 (3), II lisas on esitatud loetelu olemasolevatest toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonidest, mis lisati 3. veebruaril 2017 biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete läbivaatamise programmi.

| (2) | Tulenevalt delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artiklist 13 on teatavad II lisas esitatud toimeained, mida on võimalik saada in situ, uuesti määratletud, et täpsemalt märkida süstemaatilise läbivaatamise tööprogrammiga praegu hõlmatud toimeainete ja nende lähteainete nimetusi. |
| --- | --- |

(2)

Tulenevalt delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artiklist 13 on teatavad II lisas esitatud toimeained, mida on võimalik saada in situ, uuesti määratletud, et täpsemalt märkida süstemaatilise läbivaatamise tööprogrammiga praegu hõlmatud toimeainete ja nende lähteainete nimetusi.

| (3) | Kõik huvitatud isikud võisid teavitada toimeaine ja selle lähteainete kombinatsioonidest, mida uus määratlus veel ei hõlmanud. Artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt teatatud aine ja tooteliigi kombinatsioonid, mis Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „amet“) hinnangul vastavad delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 17 lõike 2 nõuetele, tuleks lisada kõnealuse määruse artikli 18 alusel kõnealuse määruse II lisasse. |
| --- | --- |

(3)

Kõik huvitatud isikud võisid teavitada toimeaine ja selle lähteainete kombinatsioonidest, mida uus määratlus veel ei hõlmanud. Artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt teatatud aine ja tooteliigi kombinatsioonid, mis Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „amet“) hinnangul vastavad delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 17 lõike 2 nõuetele, tuleks lisada kõnealuse määruse artikli 18 alusel kõnealuse määruse II lisasse.

| (4) | Pärast delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 16 lõike 4 kohast deklaratsioonide saamist avaldas amet kutse huvitatud isikutele teatada tooteliigis 19 kasutatavatest toimeainetest, mille puhul on kohaldatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1451/2007 (4) artiklis 6 toidu ja sööda kohta sätestatud erandit. Artikli 16 lõike 5 kohaselt teatatud aine ja tooteliigi kombinatsioonid, mis ameti hinnangul vastavad delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 17 lõike 2 nõuetele, tuleks tulenevalt kõnealuse määruse artiklist 18 lisada kõnealuse määruse II lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Pärast delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 16 lõike 4 kohast deklaratsioonide saamist avaldas amet kutse huvitatud isikutele teatada tooteliigis 19 kasutatavatest toimeainetest, mille puhul on kohaldatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1451/2007 (4) artiklis 6 toidu ja sööda kohta sätestatud erandit. Artikli 16 lõike 5 kohaselt teatatud aine ja tooteliigi kombinatsioonid, mis ameti hinnangul vastavad delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 17 lõike 2 nõuetele, tuleks tulenevalt kõnealuse määruse artiklist 18 lisada kõnealuse määruse II lisasse.

| (5) | Ajakohane on täpsustada liikmesriigid, mille pädevatest asutustest saavad delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 II lisasse lisatavate toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonide puhul hindavad pädevad asutused. |
| --- | --- |

(5)

Ajakohane on täpsustada liikmesriigid, mille pädevatest asutustest saavad delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 II lisasse lisatavate toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonide puhul hindavad pädevad asutused.

| (6) | Toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonid, mille kohta on pärast 3. veebruari 2017 tehtud heakskiitmise või heakskiitmata jätmise otsus, ei peaks määruse (EL) nr 1062/2014 II lisas enam loetletud olema. |
| --- | --- |

(6)

Toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonid, mille kohta on pärast 3. veebruari 2017 tehtud heakskiitmise või heakskiitmata jätmise otsus, ei peaks määruse (EL) nr 1062/2014 II lisas enam loetletud olema.

| (7) | Tegeliku olukorra kajastamiseks ja õiguskindluse huvides on asjakohane käesoleva määruse vastuvõtmise päeval esitada biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete läbivaatamise programmiga hõlmatud toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonide loetelu. |
| --- | --- |

(7)

Tegeliku olukorra kajastamiseks ja õiguskindluse huvides on asjakohane käesoleva määruse vastuvõtmise päeval esitada biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete läbivaatamise programmiga hõlmatud toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonide loetelu.

| (8) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 1062/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 1062/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. november 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 3. veebruari 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/698, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 (milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist) osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 103, 19.4.2017. lk 1).

3

(4)  Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (ELT L 325, 11.12.2007, lk 3).

4

---

LISA

„II LISA

LÄBIVAATAMISPROGRAMMI LISATUD AINE JA TOOTELIIGI KOMBINATSIOONID SEISUGA 6. NOVEMBER 2018

Toetatavad toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonid seisuga 6. november 2018; ei hõlma ühtki nanomaterjali peale nende, mida on sõnaselgelt nimetatud kannetes 1017 ja 1023; ei hõlma ühtki toimeaine saamist in situ, välja arvatud juhul, kui see on sõnaselgelt nimetatud koos viitega toetatava(te)le lähteaine(te)le.

| Kande number | Aine nimetus | Referentliikmesriik | EÜ number | CASi number | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 17 | 18 | 19 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Formaldehüüd | DE | 200-001-8 | 50-00-0 | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | x |
| 9 | Bronopool | ES | 200-143-0 | 52-51-7 | | x | | | | x | | | x | | x | x | | | | | | x |
| 36 | Etanool | EL | 200-578-6 | 64-17-5 | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 37 | Sipelghape | BE | 200-579-1 | 64-18-6 | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 1025 | Sipelghappest ja vesinikperoksiidist saadud persipelghape | BE | | | | x | x | x | x | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 43 | Salitsüülhape | NL | 200-712-3 | 69-72-7 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 52 | Etüleenoksiid | NO | 200-849-9 | 75-21-8 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 69 | Glükoolhape | NL | 201-180-5 | 79-14-1 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1026 | Tetraatsetüületüleendiamiinist ja vesinikperoksiidist saadud peräädikhape | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1027 | 1,3-diatsetüüloksüpropaan-2-üülatsetaadist ja vesinikperoksiidist saadud peräädikhape | AT | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1028 | Tetraatsetüületüleendiamiinist ja naatriumperboraatmonohüdraadist saadud peräädikhape | AT | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1029 | N-atsetüülkaprolaktaamist leeliselises keskkonnas vesinikperoksiidiga perhüdrolüüsil saadud peräädikhape | AT | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 71 | L-(+)-piimhape | DE | 201-196-2 | 79-33-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 79 | (2R,6aS,12aS)-1,2,6,6a,12,12a-heksahüdro-2-isopropenüül-8,9-dimetoksükromeno[3,4-b]furo[2,3-h]kromeen-6-oon (rotenoon) | UK | 201-501-9 | 83-79-4 | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| 85 | Sümkloseen | UK | 201-782-8 | 87-90-1 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 92 | Bifenüül-2-ool | ES | 201-993-5 | 90-43-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 113 | 3-fenüülpropeen-2-aal (tsinnaamaldehüüd) | UK | 203-213-9 | 104-55-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 117 | Geraniool | FR | 203-377-1 | 106-24-1 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 122 | Glüoksaal | FR | 203-474-9 | 107-22-2 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 133 | Heksa-2,4-dieenhape (sorbiinhape) | DE | 203-768-7 | 110-44-1 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 154 | Klorofeen | NO | 204-385-8 | 120-32-1 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 171 | 2-fenoksüetanool | UK | 204-589-7 | 122-99-6 | x | x | | x | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 1072 | Süsinikdioksiid | FR | 204-696-9 | 124-38-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 179 | Propaani, butaani või nende segu põletamisel saadud süsinikdioksiid | FR | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 180 | Naatriumdimetüülarsinaat (naatriumkakodülaat) | PT | 204-708-2 | 124-65-2 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 185 | Naatriumtosüülklooramiid (kloramiin-T) | ES | 204-854-7 | 127-65-1 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 187 | Kaaliumdimetüülditiokarbamaat | UK | 204-875-1 | 128-03-0 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 188 | Naatriumdimetüülditiokarbamaat | UK | 204-876-7 | 128-04-1 | | | | | | | | | x | | x | x | | | | | | |
| 195 | Naatrium-2-bifenülaat | ES | 205-055-6 | 132-27-4 | | | | x | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 206 | Tiraam | BE | 205-286-2 | 137-26-8 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 210 | Naatriummetaam | BE | 205-293-0 | 137-42-8 | | | | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 227 | 2-tiasool-4-üül-1H-bensimidasool (tiabendasool) | ES | 205-725-8 | 148-79-8 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 235 | Diuroon | DK | 206-354-4 | 330-54-1 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 239 | Tsüaanamiid | DE | 206-992-3 | 420-04-2 | | | x | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 253 | Tetrahüdro-3,5-dimetüül-1,3,5-tiadiasiin-2-tioon (dasomet) | BE | 208-576-7 | 533-74-4 | | | | | | x | | | | | | x | | | | | | |
| 283 | Terbutriin | SK | 212-950-5 | 886-50-0 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 292 | (1,3,4,5,6,7-heksahüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)metüül-(1R-trans)-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-enüül)tsüklopropaankarboksülaat (d-tetrametriin) | DE | 214-619-0 | 1166-46-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 321 | Monolinuroon | UK | 217-129-5 | 1746-81-2 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 330 | N-(3-aminopropüül)-N-dodetsüülpropaan-1,3-diamiin (diamiin) | PT | 219-145-8 | 2372-82-9 | | x | x | x | | x | | x | | | x | x | x | | | | | |
| 336 | 2,2′-ditiobis[N-metüülbensamiid] (DTBMA) | PL | 219-768-5 | 2527-58-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 339 | 1,2-bensisotiasool-3(2H)-oon (BIT) | ES | 220-120-9 | 2634-33-5 | | x | | | | x | | | x | | x | x | x | | | | | |
| 341 | 2-metüül-2H-isotiasool-3-oon (MIT) | SI | 220-239-6 | 2682-20-4 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 346 | Naatriumdikloroisotsüanuraatdihüdraat | UK | 220-767-7 | 51580-86-0 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 345 | Naatriumtrokloseen | UK | 220-767-7 | 2893-78-9 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 348 | Metsetrooniumetüülsulfaat (MES) | PL | 221-106-5 | 3006-10-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 359 | (Etüleendioksü)dimetanoolist saadud formaldehüüd (etüleenglükooli ja paraformaldehüüdi reaktsiooni saadused (EGForm)) | PL | 222-720-6 | 3586-55-8 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 365 | Püridiin-2-tiool-1-oksiidi naatriumsool (naatriumpüritioon) | SE | 223-296-5 | 3811-73-2 | | x | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 368 | Meteenamiin-3-kloroallülokloriid (CTAC) | PL | 223-805-0 | 4080-31-3 | | | | | | x | | | | | | x | x | | | | | |
| 377 | 2,2′,2′′-(heksahüdro-1,3,5-triasiin-1,3,5-triüül)trietanool (HHT) | PL | 225-208-0 | 4719-04-4 | | | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 382 | Tetrahüdro-1,3,4,6-tetrakis(hüdroksümetüül)imidaso[4,5-d]imidasool-2,5(1H,3H)-dioon (TMAD) | ES | 226-408-0 | 5395-50-6 | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 392 | Metüleenditiotsüanaat | FR | 228-652-3 | 6317-18-6 | | | | | | | | | | | | x | | | | | | |
| 393 | 1,3-bis(hüdroksümetüül)-5,5-dimetüülimidasolidiin-2,4-dioon (DMDMH) | PL | 229-222-8 | 6440-58-0 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 397 | Didetsüüldimetüülammooniumkloriid (DDAC) | IT | 230-525-2 | 7173-51-5 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 401 | Hõbe | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | x | | | | | | x | | | | | | | |
| 1023 | Hõbe nanomaterjalina | SE | 231-131-3 | 7440-22-4 | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | |
| 405 | Väävli põletamisel saadud vääveldioksiid | DE | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 424 | Naatriumbromiidi ja naatriumhüpokloriti reageerimisel saadud vaba broom | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1030 | Naatriumbromiidi ja kaltsiumhüpokloriti reageerimisel saadud vaba broom | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1031 | Naatriumbromiidi ja kloori reageerimisel saadud vaba broom | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1032 | Naatriumbromiidi elektrolüüsil saadud vaba broom | NL | | | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1033 | Hüpobroomishappe, uurea ja bromouurea reageerimisel saadud vaba broom | NL | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1034 | Naatriumhüpobromiti, N-bromosulfamaadi ja sulfaamhappe reageerimisel saadud vaba broom | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1035 | Osooni, looduslikus vees leiduva bromiidi ja naatriumbromiidi reageerimisel saadud vaba broom | NL | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 434 | Tetrametriin | DE | 231-711-6 | 7696-12-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 439 | Vesinikperoksiid | FI | 231-765-0 | 7722-84-1 | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1036 | Naatriumperkarbonaadist vabanenud vesinikperoksiid | FI | | | | x | x | | x | | | | | | | | | | | | | |
| 444 | 7a-etüüldihüdro-1H,3H,5H-oksasolo[3,4-c]oksasool (EDHO) | PL | 231-810-4 | 7747-35-5 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 450 | Hõbenitraat | SE | 231-853-9 | 7761-88-8 | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 453 | Dinaatriumperoksodisulfaat | PT | 231-892-1 | 7775-27-1 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 432 | Naatriumhüpokloritist vabanenud aktiivkloor | IT | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 455 | Kaltsiumhüpokloritist vabanenud aktiivkloor | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 457 | Kloorist vabanenud aktiivkloor | IT | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 458 | Ammooniumsulfaadi ja klooriallika reaktsioonil saadud monoklooramiin | UK | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1016 | Hõbekloriid | SE | 232-033-3 | 7783-90-6 | x | x | | | | x | x | | x | | | | | | | | | |
| 473 | Püretriinid ja püretroidid | ES | 232-319-8 | 8003-34-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 491 | Kloordioksiid | DE | 233-162-8 | 10049-04-4 | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1037 | Naatriumkloriti elektrolüüsil saadud kloordioksiid | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1038 | Naatriumkloriti happega töötlemisel saadud kloordioksiid | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1039 | Naatriumkloriti oksüdeerimisel saadud kloordioksiid | PT | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1040 | Kloordioksiid, mis on saadud naatriumkloraadi ja vesenikperoksiidi reaktsioonil tugeva happe juuresolekul | PT | | | | x | | | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1041 | Naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud kloordioksiid | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1042 | Naatriumkloriti, naatriumbisulfaadi ja vesinikkloriidhappe reageerimisel saadud kloordioksiid | DE | | | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1043 | Naatriumkloriti ja naatriumbisulfaadi reageerimisel saadud kloordioksiid | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1044 | Naatriumkloriti ja naatriumpersulfaadi reageerimisel saadud kloordioksiid | DE | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 494 | 2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiid (DBNPA) | DK | 233-539-7 | 10222-01-2 | | x | | x | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 501 | Karbendasiim | DE | 234-232-0 | 10605-21-7 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 1022 | Dialumiiniumkloriidpentahüdroksiid | NL | 234-933-1 | 12042-91-0 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 515 | Lähteainete ammooniumbromiidi ja naatriumhüpokloriti reageerimisel saadud, bromiidiga aktiveeritud kloramiin (BAC) | SE | | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 522 | Püritioontsink | SE | 236-671-3 | 13463-41-7 | | x | | | | x | x | | x | x | | | | | | | x | |
| 524 | Dodetsüülguanidiinmonovesinikkloriid | ES | 237-030-0 | 13590-97-1 | | | | | | x | | | | | x | | | | | | | |
| 529 | Broomkloriidist saadud vaba broom | NL | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 531 | (Bensüüloksü)metanool | UK | 238-588-8 | 14548-60-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 550 | D-glükoonhappe ja N,N-bis(4-klorofenüül)-3,12-diimino-2,4,11,13-tetraasatetradekaandiamidiini ühend (2:1) (CHDG) | PT | 242-354-0 | 18472-51-0 | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 554 | p-[(dijodometüül)sulfonüül]tolueen | UK | 243-468-3 | 20018-09-1 | | | | | | x | x | | x | x | | | | | | | | |
| 559 | (Bensotiasool-2-üültio)metüültiotsüanaat (TCMTB) | NO | 244-445-0 | 21564-17-0 | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | |
| 562 | 2-metüül-4-okso-3-(prop-2-ünüül)tsüklopent-2-een-1-üül-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-enüül)tsüklopropaankarboksülaat (pralletriin) | EL | 245-387-9 | 23031-36-9 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 563 | Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat (kaaliumsorbaat) | DE | 246-376-1 | 24634-61-5 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 566 | Paraformaldehüüdi ja 2-hüdroksüpropüülamiini (vahekorras 1:1) reaktsiooni saadused | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | | x | | | | | |
| 571 | 2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon (OIT) | UK | 247-761-7 | 26530-20-1 | | | | | | x | x | | x | x | x | | x | | | | | |
| 577 | Dimetüüloktadetsüül[3-(trimetoksüsilüül)propüül]ammooniumkloriid | ES | 248-595-8 | 27668-52-6 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 588 | Bromokloro-5,5-dimetüülimidasolidiin-2,4-dioon (BCDMH) | NL | 251-171-5 | 32718-18-6 | | x | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 590 | 3-(4-isopropüülfenüül)-1,1-dimetüüluurea (isoproturoon) | DE | 251-835-4 | 34123-59-6 | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | |
| 597 | 1-[2-(allüüloksü)-2-(2,4-diklorofenüül)etüül]-1H-imidasool (imasaliil) | DE | 252-615-0 | 35554-44-0 | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 599 | S-[(6-kloro-2-oksooksasolo[4,5-b]püridiin-3(2H)-üül)metüül]-O,O-dimetüültiofosfaat (asametifoss) | UK | 252-626-0 | 35575-96-3 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 608 | Dimetüültetradetsüül[3-(trimetoksüsilüül)propüül]ammooniumkloriid | PL | 255-451-8 | 41591-87-1 | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 1045 | Eucalyptus citriodora õli, hüdraaditud, tsüklistatud | UK | | 1245629-80-4 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1046 | Cymbopogon winterianus'e õli, fraktsioneeritud, hüdraaditud, tsüklistatud | UK | Puudub | Puudub | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1047 | Eucalyptus citriodora õli ja tsitronellaal, hüdraaditud, tsüklistatud | UK | Puudub | Puudub | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 609 | 2-hüdroksü-α,α,4-trimetüültsükloheksaanmetanool | UK | 255-953-7 | 42822-86-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 619 | 3-jodo-2-propünüülbutüülkarbamaat (IPBC) | DK | 259-627-5 | 55406-53-6 | | | | | | | x | | x | x | | | | | | | | |
| 620 | Tetrakis(hüdroksümetüül)fosfooniumsulfaat (2:1) (THPS) | MT | 259-709-0 | 55566-30-8 | | | | | | x | | | | | x | x | | | | | | |
| 648 | 4,5-dikloro-2-oktüülisotiasool-3(2H)-oon (4,5-dikloro-2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon (DCOIT)) | NO | 264-843-8 | 64359-81-5 | | | | | | | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 656 | Paraformaldehüüdi ja 2-hüdroksüpropüülamiini (vahekorras 3:2) reaktsiooni saadused (MBO) | AT | | | | x | | | | x | | | | | x | x | x | | | | | |
| 667 | C12–18-alküüldimetüülbensüülammooniumkloriid (ADBAC (C12–18)) | IT | 269-919-4 | 68391-01-5 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 671 | C12-16-alküüldimetüülbensüülammooniumkloriid (ADBAC/BKC (C12–16)) | IT | 270-325-2 | 68424-85-1 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 673 | Didetsüüldimetüülammooniumkloriid (DDAC (C8–10)) | IT | 270-331-5 | 68424-95-3 | x | x | x | x | | x | | | | x | x | x | | | | | | |
| 690 | Kvaternaarsete bensüül-C12–18-alküüldimetüülammooniumiühendite soolad 1,2-bensisotiasool-3(2H)-oon-1,1-dioksiidiga (1:1) (ADBAS) | MT | 273-545-7 | 68989-01-5 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 691 | Naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat | AT | 274-357-8 | 70161-44-3 | | | | | | x | | | | | | | | | | | | |
| 692 | C10–16-alküüldimetüülamiinide N-oksiidid | PT | 274-687-2 | 70592-80-2 | | | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 693 | Pentakaaliumbis(peroksümonosulfaat)bissulfaat (KPMS) | SI | 274-778-7 | 70693-62-8 | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 939 | Naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloor | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1048 | Hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloor | SK | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1049 | Naatriumkloriidi ja pentakaaliumbis(peroksümonosulfaat)bis(sulfaadi) reageerimisel saadud aktiivkloor | SI | | | | x | x | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 1050 | Merevee (naatriumkloriidi) elektrolüüsil saadud aktiivkloor | FR | | | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 1051 | Magneesiumkloriidheksahüdraadi ja kaaliumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloor | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1052 | Magneesiumkloriidheksahüdraadi elektrolüüsil saadud aktiivkloor | FR | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1053 | Kaaliumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloor | DK | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1054 | Naatrium-N-klorosulfamaadi elektrolüüsil saadud aktiivkloor | SI | | | | | | x | | | | | | | x | x | | | | | | |
| 1055 | Naatriumkloriidi, pentakaaliumbis(peroksümonosulfaat)bis(sulfaadi) ja sulfaamhappe reageerimisel saadud aktiivkloor | SI | | | | x | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1056 | Vesinikkloriidhappe elektrolüüsil saadud aktiivkloor | SI | | | | x | | x | x | | | | | | | | | | | | | |
| 701 | Divesinikbis[monoperoksüftalato(2-)-O1,OO1]magnesaat(2-)heksahüdraat (MMPP) | PL | 279-013-0 | 84665-66-7 | | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1024 | India neemipuu ekstrakt Azadirachta indica seemnetest ülekriitilise süsinikdioksiidiga ekstraheeritud külmpressitud õlist | DE | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 724 | C12–14-alküüldimetüülbensüülammooniumkloriid (ADBAC (C12–14)) | IT | 287-089-1 | 85409-22-9 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 725 | C12–14-alküüldimetüül(etüülbensüül)ammooniumkloriid (ADEBAC (C12–14)) | IT | 287-090-7 | 85409-23-0 | x | x | x | x | | | | | | x | x | x | | | | | | x |
| 731 | Chrysanthemum cinerariaefolium, ekstrakt | ES | 289-699-3 | 89997-63-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 1057 | Tanacetum cinerariifolium'i avanenud, küpsetest õitest süsivesinikke sisaldava lahustiga saadud Chrysanthemum cinerariaefolium'i ekstrakt | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 1058 | Tanacetum cinerariifolium'i avanenud, küpsetest õitest ülekriitilise süsinikdioksiidiga ekstraheerimise teel Chrysanthemum cinerariaefolium'i ekstrakt | ES | | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | |
| 744 | Lavandiin, Lavandula hybrida, ekstrakt/lavandiiniõli | PT | 294-470-6 | 91722-69-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 779 | Järgmiste ainete reaktsiooni saadus: glutamiinhape ja N-(C12–14-alküül)propüleendiamiin (glükoprotamiin) | DE | 403-950-8 | 164907-72-6 | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 785 | 6-(ftaalimido)peroksüheksaanhape (PAP) | IT | 410-850-8 | 128275-31-0 | x | x | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 791 | 2-butüül-benso[d]isotiasool-3-oon (BBIT) | CZ | 420-590-7 | 4299-07-4 | | | | | | x | x | | x | x | | | x | | | | | |
| 792 | Tetraklorodekaoksiidi kompleksi (TCDO) happega töötlemisel saadud kloordioksiid | DE | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 811 | Hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaat | SE | 422-570-3 | 265647-11-8 | x | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 794 | sec-butüül 2-(2-hüdroksüetüül)piperidiin-1-karboksülaat (ikaridiin) | DK | 423-210-8 | 119515-38-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 797 | cis-1-(3-kloroallüül)-3,5,7-triasa-1-asoniaadamantaankloriid (cis-CTAC) | PL | 426-020-3 | 51229-78-8 | | | | | | x | | | | | | | x | | | | | |
| 813 | Peroksüoktaanhape | FR | | 33734-57-5 | | x | x | x | | | | | | | | | | | | | | |
| 1014 | Hõbetseoliit | SE | Puudub | Puudub | | x | | x | x | | x | | x | | | | | | | | | |
| 152 | 5,5-dimetüülhüdantoiini ja 5-etüül-5-metüülhüdantoiini broomi ja klooriga reageerimise saadused (DCDMH) | NL | Puudub | Puudub | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 459 | Titaandioksiidi ja hõbekloriidi reaktsioonimass | SE | Puudub | Puudub | x | x | | | | x | x | | x | x | x | | | | | | | |
| 777 | 5,5-dimetüülhüdantoiini ja 5-etüül-5-metüülhüdantoiini klooriga reageerimise saadused (DCEMH) | NL | Puudub | Puudub | | | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 810 | Hõbefosfaatklaas | SE | Puudub | 308069-39-8 | | x | | | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 824 | Hõbetsinktseoliit | SE | Puudub | 130328-20-0 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1013 | Hõbevasktseoliit | SE | Puudub | 130328-19-7 | | x | | x | | | x | | x | | | | | | | | | |
| 1017 | Ränidioksiidile adsorbeeritud hõbe (nanomaterjali kujul, mis esineb stabiilse agregaadina, mille esmased osakesed on nanomõõtmetes) | SE | Puudub | Puudub | | | | | | | | | x | | | | | | | | | |
| 854 | (RS)-3-allüül-2-metüül-4-oksotsüklopent-2- enüül-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimetüül-3-(2- metüülprop-1-enüül)-tsüklopropaankarboksülaat (4 isomeeri segu: 1R-trans,1R: 1R-trans,1S: 1R-cis,1R: 1R-cis,1S vahekord 4: 4: 1: 1) (d-alletriin) | DE | Taimekaitsevahend | 231937-89-6 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 855 | (RS)-3-allüül-2-metüül-4-oksotsüklopent-2-enüül-(1R,3R)-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-enüül)-tsüklopropaankarboksülaat (2 isomeeri segu: 1R-trans: ainult 1R/S vahekord 1: 3) (esbiotriin) | DE | Taimekaitsevahend | 260359-57-7 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 843 | 4-bromo-2-(4-klorofenüül)-1-etoksümetüül-5-trifluorometüülpürrool-3-karbonitriil (kloorfenapüür) | PT | Taimekaitsevahend | 122453-73-0 | | | | | | | | | | | | | | | x | | | |
| 859 | N-metüülmetaanamiini (Einecs 204-697-4) ja (klorometüül)oksiraani (Einecs 203-439-8) polümeer/polümeerne kvaternaarne ammooniumkloriid (PQ-polümeer) | HU | Polümeer | 25988-97-0 | | x | | | | | | | | | x | | | | | | | |
| 868 | Polüheksametüleenbiguaniidvesinikkloriid, mille arvkeskmine molekulmass (Mn) on 1415 ja keskmine polüdisperssuse aste (PDI) on 4,7 (PHMB (1415;4,7)) | FR | Polümeer | 32289-58-0 ja 1802181-67-4 | | | x | | | | | | x | | x | | | | | | | |
| 869 | α-[2-(didetsüülmetüülammonio)etüül]-ω-hüdroksüpolü(oksü-1,2-etaandiüül)propanaat (sool) (bardap 26) | IT | Polümeer | 94667-33-1 | | x | | x | | | | | | x | | | | | | | | |
| 872 | N-didetsüül-N-dipolüetoksüammooniumboraat/didetsüülpolüoksetüülammooniumboraat (polümeerne betaiin) | EL | Polümeer | 214710-34-6 | | | | | | | | x | | | | | | | | | | |
| 1059 | Capsicum'i õlivaik

  Ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud derivaadid. Toode võib sisaldada vaikhappeid, vaikhapete estreid, terpeene ja terpeenide oksüdatsiooni- või polümerisatsiooniprodukte. (Capsicum frutescens, Solanaceae) | BE | Puudub | 8023-77-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1060 | Capsicum annuum, ekstrakt

  Sugukonda Solanacea kuuluvast liigist Capsicum annuum saadud ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud derivaadid, näiteks tinktuurid, tahked ja absoluutõlid, eeterlikud õlid, õlivaigud, terpeenid, terpeenivabad fraktsioonid, destillaadid, jäägid jms. | BE | 283-403-6 | 84625-29-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1061 | (6E)-N-(4-hüdroksü-3-metoksü-2-metüülfenüül)-8-metüülnon-6-eenamiidi ja N-(4-hüdroksü-3-metoksü-2-metüülfenüül)-8-metüülnonaanamiidi reaktsioonimass | BE | Puudub | Puudub | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1062 | D-fruktoos | AT | 200-333-3 | 57-48-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1063 | Mesi | AT | | 8028-66-8 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1064 | Linnased, ekstrakt

  Sugukonna Gramineae perekonna Hordeum liikidest saadud ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud derivaadid, näiteks tinktuurid, tahked ja absoluutõlid, eeterlikud õlid, õlivaigud, terpeenid, terpeenivabad fraktsioonid, destillaadid, jäägid jms. | AT | 232-310-9 | 8002-48-0 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1065 | Äädikas
  (toiduks kasutatav maksimaalselt 10 % äädikhape) | AT | Puudub | 8028-52-2 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1066 | Juust | AT | Puudub | Puudub | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1067 | Munapulber | NL | Puudub | Puudub | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1068 | Saccharomyces cerevisiae | NL | Puudub | 68876-77-7 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1069 | Kontsentreeritud õunamahl | NL | Puudub | Puudub | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1070 | Magus apelsin, ekstrakt

  Sugukonda Rutaceae kuuluvast liigist Citrus sinensis saadud ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud derivaadid, näiteks tinktuurid, tahked ja absoluutõlid, eeterlikud õlid, õlivaigud, terpeenid, terpeenivabad fraktsioonid, destillaadid, jäägid jms. | CH | 232-433-8 | 8028-48-6 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |
| 1071 | Küüslauk, ekstrakt

  Sugukonda Liliaceae kuuluvast liigist Allium sativum saadud ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud derivaadid, näiteks tinktuurid, tahked ja absoluutõlid, eeterlikud õlid, õlivaigud, terpeenid, terpeenivabad fraktsioonid, destillaadid, jäägid jms. | AT | 232-371-1 | 8008-99-9 | | | | | | | | | | | | | | | | x | | |

Kande number

Aine nimetus

Referentliikmesriik

EÜ number

CASi number

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

17

18

19

21

22

1

Formaldehüüd

DE

200-001-8

50-00-0

x

x

x

9

Bronopool

ES

200-143-0

52-51-7

x

x

x

x

x

x

36

Etanool

EL

200-578-6

64-17-5

x

x

x

37

Sipelghape

BE

200-579-1

64-18-6

x

x

x

x

x

x

x

1025

Sipelghappest ja vesinikperoksiidist saadud persipelghape

BE

x

x

x

x

x

x

x

43

Salitsüülhape

NL

200-712-3

69-72-7

x

x

x

52

Etüleenoksiid

NO

200-849-9

75-21-8

x

69

Glükoolhape

NL

201-180-5

79-14-1

x

x

x

1026

Tetraatsetüületüleendiamiinist ja vesinikperoksiidist saadud peräädikhape

AT

x

1027

1,3-diatsetüüloksüpropaan-2-üülatsetaadist ja vesinikperoksiidist saadud peräädikhape

AT

x

x

1028

Tetraatsetüületüleendiamiinist ja naatriumperboraatmonohüdraadist saadud peräädikhape

AT

x

1029

N-atsetüülkaprolaktaamist leeliselises keskkonnas vesinikperoksiidiga perhüdrolüüsil saadud peräädikhape

AT

x

71

L-(+)-piimhape

DE

201-196-2

79-33-4

x

79

(2R,6aS,12aS)-1,2,6,6a,12,12a-heksahüdro-2-isopropenüül-8,9-dimetoksükromeno[3,4-b]furo[2,3-h]kromeen-6-oon (rotenoon)

UK

201-501-9

83-79-4

x

85

Sümkloseen

UK

201-782-8

87-90-1

x

x

x

x

x

x

92

Bifenüül-2-ool

ES

201-993-5

90-43-7

x

x

x

113

3-fenüülpropeen-2-aal (tsinnaamaldehüüd)

UK

203-213-9

104-55-2

x

117

Geraniool

FR

203-377-1

106-24-1

x

x

122

Glüoksaal

FR

203-474-9

107-22-2

x

x

x

133

Heksa-2,4-dieenhape (sorbiinhape)

DE

203-768-7

110-44-1

x

154

Klorofeen

NO

204-385-8

120-32-1

x

171

2-fenoksüetanool

UK

204-589-7

122-99-6

x

x

x

x

x

1072

Süsinikdioksiid

FR

204-696-9

124-38-9

x

179

Propaani, butaani või nende segu põletamisel saadud süsinikdioksiid

FR

x

180

Naatriumdimetüülarsinaat (naatriumkakodülaat)

PT

204-708-2

124-65-2

x

185

Naatriumtosüülklooramiid (kloramiin-T)

ES

204-854-7

127-65-1

x

x

x

x

187

Kaaliumdimetüülditiokarbamaat

UK

204-875-1

128-03-0

x

x

x

188

Naatriumdimetüülditiokarbamaat

UK

204-876-7

128-04-1

x

x

x

195

Naatrium-2-bifenülaat

ES

205-055-6

132-27-4

x

x

x

x

x

x

206

Tiraam

BE

205-286-2

137-26-8

x

210

Naatriummetaam

BE

205-293-0

137-42-8

x

x

227

2-tiasool-4-üül-1H-bensimidasool (tiabendasool)

ES

205-725-8

148-79-8

x

x

x

235

Diuroon

DK

206-354-4

330-54-1

x

x

239

Tsüaanamiid

DE

206-992-3

420-04-2

x

x

253

Tetrahüdro-3,5-dimetüül-1,3,5-tiadiasiin-2-tioon (dasomet)

BE

208-576-7

533-74-4

x

x

283

Terbutriin

SK

212-950-5

886-50-0

x

x

x

292

(1,3,4,5,6,7-heksahüdro-1,3-diokso-2H-isoindool-2-üül)metüül-(1R-trans)-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-enüül)tsüklopropaankarboksülaat (d-tetrametriin)

DE

214-619-0

1166-46-7

x

321

Monolinuroon

UK

217-129-5

1746-81-2

x

330

N-(3-aminopropüül)-N-dodetsüülpropaan-1,3-diamiin (diamiin)

PT

219-145-8

2372-82-9

x

x

x

x

x

x

x

x

336

2,2′-ditiobis[N-metüülbensamiid] (DTBMA)

PL

219-768-5

2527-58-4

x

339

1,2-bensisotiasool-3(2H)-oon (BIT)

ES

220-120-9

2634-33-5

x

x

x

x

x

x

341

2-metüül-2H-isotiasool-3-oon (MIT)

SI

220-239-6

2682-20-4

x

346

Naatriumdikloroisotsüanuraatdihüdraat

UK

220-767-7

51580-86-0

x

x

x

x

x

x

345

Naatriumtrokloseen

UK

220-767-7

2893-78-9

x

x

x

x

x

x

348

Metsetrooniumetüülsulfaat (MES)

PL

221-106-5

3006-10-8

x

359

(Etüleendioksü)dimetanoolist saadud formaldehüüd (etüleenglükooli ja paraformaldehüüdi reaktsiooni saadused (EGForm))

PL

222-720-6

3586-55-8

x

x

x

x

x

365

Püridiin-2-tiool-1-oksiidi naatriumsool (naatriumpüritioon)

SE

223-296-5

3811-73-2

x

x

x

x

x

x

368

Meteenamiin-3-kloroallülokloriid (CTAC)

PL

223-805-0

4080-31-3

x

x

x

377

2,2′,2′′-(heksahüdro-1,3,5-triasiin-1,3,5-triüül)trietanool (HHT)

PL

225-208-0

4719-04-4

x

x

x

x

382

Tetrahüdro-1,3,4,6-tetrakis(hüdroksümetüül)imidaso[4,5-d]imidasool-2,5(1H,3H)-dioon (TMAD)

ES

226-408-0

5395-50-6

x

x

x

x

x

392

Metüleenditiotsüanaat

FR

228-652-3

6317-18-6

x

393

1,3-bis(hüdroksümetüül)-5,5-dimetüülimidasolidiin-2,4-dioon (DMDMH)

PL

229-222-8

6440-58-0

x

x

397

Didetsüüldimetüülammooniumkloriid (DDAC)

IT

230-525-2

7173-51-5

x

x

x

x

x

x

x

x

401

Hõbe

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

x

1023

Hõbe nanomaterjalina

SE

231-131-3

7440-22-4

x

x

x

405

Väävli põletamisel saadud vääveldioksiid

DE

x

424

Naatriumbromiidi ja naatriumhüpokloriti reageerimisel saadud vaba broom

NL

x

x

x

1030

Naatriumbromiidi ja kaltsiumhüpokloriti reageerimisel saadud vaba broom

NL

x

x

x

1031

Naatriumbromiidi ja kloori reageerimisel saadud vaba broom

NL

x

x

x

1032

Naatriumbromiidi elektrolüüsil saadud vaba broom

NL

x

x

x

1033

Hüpobroomishappe, uurea ja bromouurea reageerimisel saadud vaba broom

NL

x

x

1034

Naatriumhüpobromiti, N-bromosulfamaadi ja sulfaamhappe reageerimisel saadud vaba broom

NL

x

1035

Osooni, looduslikus vees leiduva bromiidi ja naatriumbromiidi reageerimisel saadud vaba broom

NL

x

434

Tetrametriin

DE

231-711-6

7696-12-0

x

439

Vesinikperoksiid

FI

231-765-0

7722-84-1

x

x

1036

Naatriumperkarbonaadist vabanenud vesinikperoksiid

FI

x

x

x

444

7a-etüüldihüdro-1H,3H,5H-oksasolo[3,4-c]oksasool (EDHO)

PL

231-810-4

7747-35-5

x

x

450

Hõbenitraat

SE

231-853-9

7761-88-8

x

453

Dinaatriumperoksodisulfaat

PT

231-892-1

7775-27-1

x

432

Naatriumhüpokloritist vabanenud aktiivkloor

IT

x

x

455

Kaltsiumhüpokloritist vabanenud aktiivkloor

IT

x

457

Kloorist vabanenud aktiivkloor

IT

x

458

Ammooniumsulfaadi ja klooriallika reaktsioonil saadud monoklooramiin

UK

x

x

1016

Hõbekloriid

SE

232-033-3

7783-90-6

x

x

x

x

x

473

Püretriinid ja püretroidid

ES

232-319-8

8003-34-7

x

x

491

Kloordioksiid

DE

233-162-8

10049-04-4

x

x

x

x

x

x

1037

Naatriumkloriti elektrolüüsil saadud kloordioksiid

PT

x

x

x

x

x

x

1038

Naatriumkloriti happega töötlemisel saadud kloordioksiid

PT

x

x

x

x

x

x

1039

Naatriumkloriti oksüdeerimisel saadud kloordioksiid

PT

x

x

x

x

x

x

1040

Kloordioksiid, mis on saadud naatriumkloraadi ja vesenikperoksiidi reaktsioonil tugeva happe juuresolekul

PT

x

x

x

x

1041

Naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud kloordioksiid

DE

x

x

x

x

x

x

1042

Naatriumkloriti, naatriumbisulfaadi ja vesinikkloriidhappe reageerimisel saadud kloordioksiid

DE

x

x

1043

Naatriumkloriti ja naatriumbisulfaadi reageerimisel saadud kloordioksiid

DE

x

x

x

x

x

x

1044

Naatriumkloriti ja naatriumpersulfaadi reageerimisel saadud kloordioksiid

DE

x

x

x

x

x

x

494

2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiid (DBNPA)

DK

233-539-7

10222-01-2

x

x

x

x

x

x

501

Karbendasiim

DE

234-232-0

10605-21-7

x

x

x

1022

Dialumiiniumkloriidpentahüdroksiid

NL

234-933-1

12042-91-0

x

515

Lähteainete ammooniumbromiidi ja naatriumhüpokloriti reageerimisel saadud, bromiidiga aktiveeritud kloramiin (BAC)

SE

x

x

522

Püritioontsink

SE

236-671-3

13463-41-7

x

x

x

x

x

x

524

Dodetsüülguanidiinmonovesinikkloriid

ES

237-030-0

13590-97-1

x

x

529

Broomkloriidist saadud vaba broom

NL

x

531

(Bensüüloksü)metanool

UK

238-588-8

14548-60-8

x

x

550

D-glükoonhappe ja N,N-bis(4-klorofenüül)-3,12-diimino-2,4,11,13-tetraasatetradekaandiamidiini ühend (2:1) (CHDG)

PT

242-354-0

18472-51-0

x

x

x

554

p-[(dijodometüül)sulfonüül]tolueen

UK

243-468-3

20018-09-1

x

x

x

x

559

(Bensotiasool-2-üültio)metüültiotsüanaat (TCMTB)

NO

244-445-0

21564-17-0

x

x

562

2-metüül-4-okso-3-(prop-2-ünüül)tsüklopent-2-een-1-üül-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-enüül)tsüklopropaankarboksülaat (pralletriin)

EL

245-387-9

23031-36-9

x

563

Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat (kaaliumsorbaat)

DE

246-376-1

24634-61-5

x

566

Paraformaldehüüdi ja 2-hüdroksüpropüülamiini (vahekorras 1:1) reaktsiooni saadused

AT

x

x

x

x

571

2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon (OIT)

UK

247-761-7

26530-20-1

x

x

x

x

x

x

577

Dimetüüloktadetsüül[3-(trimetoksüsilüül)propüül]ammooniumkloriid

ES

248-595-8

27668-52-6

x

x

x

588

Bromokloro-5,5-dimetüülimidasolidiin-2,4-dioon (BCDMH)

NL

251-171-5

32718-18-6

x

x

x

590

3-(4-isopropüülfenüül)-1,1-dimetüüluurea (isoproturoon)

DE

251-835-4

34123-59-6

x

x

597

1-[2-(allüüloksü)-2-(2,4-diklorofenüül)etüül]-1H-imidasool (imasaliil)

DE

252-615-0

35554-44-0

x

599

S-[(6-kloro-2-oksooksasolo[4,5-b]püridiin-3(2H)-üül)metüül]-O,O-dimetüültiofosfaat (asametifoss)

UK

252-626-0

35575-96-3

x

608

Dimetüültetradetsüül[3-(trimetoksüsilüül)propüül]ammooniumkloriid

PL

255-451-8

41591-87-1

x

1045

Eucalyptus citriodora õli, hüdraaditud, tsüklistatud

UK

1245629-80-4

x

1046

Cymbopogon winterianus'e õli, fraktsioneeritud, hüdraaditud, tsüklistatud

UK

Puudub

Puudub

x

1047

Eucalyptus citriodora õli ja tsitronellaal, hüdraaditud, tsüklistatud

UK

Puudub

Puudub

x

609

2-hüdroksü-α,α,4-trimetüültsükloheksaanmetanool

UK

255-953-7

42822-86-6

x

619

3-jodo-2-propünüülbutüülkarbamaat (IPBC)

DK

259-627-5

55406-53-6

x

x

x

620

Tetrakis(hüdroksümetüül)fosfooniumsulfaat (2:1) (THPS)

MT

259-709-0

55566-30-8

x

x

x

648

4,5-dikloro-2-oktüülisotiasool-3(2H)-oon (4,5-dikloro-2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon (DCOIT))

NO

264-843-8

64359-81-5

x

x

x

x

656

Paraformaldehüüdi ja 2-hüdroksüpropüülamiini (vahekorras 3:2) reaktsiooni saadused (MBO)

AT

x

x

x

x

x

667

C12–18-alküüldimetüülbensüülammooniumkloriid (ADBAC (C12–18))

IT

269-919-4

68391-01-5

x

x

x

x

x

x

x

x

671

C12-16-alküüldimetüülbensüülammooniumkloriid (ADBAC/BKC (C12–16))

IT

270-325-2

68424-85-1

x

x

x

x

x

x

x

x

673

Didetsüüldimetüülammooniumkloriid (DDAC (C8–10))

IT

270-331-5

68424-95-3

x

x

x

x

x

x

x

x

690

Kvaternaarsete bensüül-C12–18-alküüldimetüülammooniumiühendite soolad 1,2-bensisotiasool-3(2H)-oon-1,1-dioksiidiga (1:1) (ADBAS)

MT

273-545-7

68989-01-5

x

x

691

Naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat

AT

274-357-8

70161-44-3

x

692

C10–16-alküüldimetüülamiinide N-oksiidid

PT

274-687-2

70592-80-2

x

693

Pentakaaliumbis(peroksümonosulfaat)bissulfaat (KPMS)

SI

274-778-7

70693-62-8

x

x

x

x

939

Naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloor

SK

x

x

x

x

x

x

1048

Hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloor

SK

x

x

x

x

1049

Naatriumkloriidi ja pentakaaliumbis(peroksümonosulfaat)bis(sulfaadi) reageerimisel saadud aktiivkloor

SI

x

x

x

x

1050

Merevee (naatriumkloriidi) elektrolüüsil saadud aktiivkloor

FR

x

1051

Magneesiumkloriidheksahüdraadi ja kaaliumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloor

FR

x

1052

Magneesiumkloriidheksahüdraadi elektrolüüsil saadud aktiivkloor

FR

x

1053

Kaaliumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloor

DK

x

x

1054

Naatrium-N-klorosulfamaadi elektrolüüsil saadud aktiivkloor

SI

x

x

x

1055

Naatriumkloriidi, pentakaaliumbis(peroksümonosulfaat)bis(sulfaadi) ja sulfaamhappe reageerimisel saadud aktiivkloor

SI

x

x

1056

Vesinikkloriidhappe elektrolüüsil saadud aktiivkloor

SI

x

x

x

701

Divesinikbis[monoperoksüftalato(2-)-O1,OO1]magnesaat(2-)heksahüdraat (MMPP)

PL

279-013-0

84665-66-7

x

1024

India neemipuu ekstrakt Azadirachta indica seemnetest ülekriitilise süsinikdioksiidiga ekstraheeritud külmpressitud õlist

DE

x

724

C12–14-alküüldimetüülbensüülammooniumkloriid (ADBAC (C12–14))

IT

287-089-1

85409-22-9

x

x

x

x

x

x

x

x

725

C12–14-alküüldimetüül(etüülbensüül)ammooniumkloriid (ADEBAC (C12–14))

IT

287-090-7

85409-23-0

x

x

x

x

x

x

x

x

731

Chrysanthemum cinerariaefolium, ekstrakt

ES

289-699-3

89997-63-7

x

1057

Tanacetum cinerariifolium'i avanenud, küpsetest õitest süsivesinikke sisaldava lahustiga saadud Chrysanthemum cinerariaefolium'i ekstrakt

ES

x

x

1058

Tanacetum cinerariifolium'i avanenud, küpsetest õitest ülekriitilise süsinikdioksiidiga ekstraheerimise teel Chrysanthemum cinerariaefolium'i ekstrakt

ES

x

x

744

Lavandiin, Lavandula hybrida, ekstrakt/lavandiiniõli

PT

294-470-6

91722-69-9

x

779

Järgmiste ainete reaktsiooni saadus: glutamiinhape ja N-(C12–14-alküül)propüleendiamiin (glükoprotamiin)

DE

403-950-8

164907-72-6

x

x

785

6-(ftaalimido)peroksüheksaanhape (PAP)

IT

410-850-8

128275-31-0

x

x

791

2-butüül-benso[d]isotiasool-3-oon (BBIT)

CZ

420-590-7

4299-07-4

x

x

x

x

x

792

Tetraklorodekaoksiidi kompleksi (TCDO) happega töötlemisel saadud kloordioksiid

DE

x

x

811

Hõbenaatriumvesiniktsirkooniumfosfaat

SE

422-570-3

265647-11-8

x

x

x

x

x

794

sec-butüül 2-(2-hüdroksüetüül)piperidiin-1-karboksülaat (ikaridiin)

DK

423-210-8

119515-38-7

x

797

cis-1-(3-kloroallüül)-3,5,7-triasa-1-asoniaadamantaankloriid (cis-CTAC)

PL

426-020-3

51229-78-8

x

x

813

Peroksüoktaanhape

FR

33734-57-5

x

x

x

1014

Hõbetseoliit

SE

Puudub

Puudub

x

x

x

x

x

152

5,5-dimetüülhüdantoiini ja 5-etüül-5-metüülhüdantoiini broomi ja klooriga reageerimise saadused (DCDMH)

NL

Puudub

Puudub

x

459

Titaandioksiidi ja hõbekloriidi reaktsioonimass

SE

Puudub

Puudub

x

x

x

x

x

x

x

777

5,5-dimetüülhüdantoiini ja 5-etüül-5-metüülhüdantoiini klooriga reageerimise saadused (DCEMH)

NL

Puudub

Puudub

x

810

Hõbefosfaatklaas

SE

Puudub

308069-39-8

x

x

x

824

Hõbetsinktseoliit

SE

Puudub

130328-20-0

x

x

x

x

1013

Hõbevasktseoliit

SE

Puudub

130328-19-7

x

x

x

x

1017

Ränidioksiidile adsorbeeritud hõbe (nanomaterjali kujul, mis esineb stabiilse agregaadina, mille esmased osakesed on nanomõõtmetes)

SE

Puudub

Puudub

x

854

(RS)-3-allüül-2-metüül-4-oksotsüklopent-2- enüül-(1R,3R;1R,3S)-2,2-dimetüül-3-(2- metüülprop-1-enüül)-tsüklopropaankarboksülaat (4 isomeeri segu: 1R-trans,1R: 1R-trans,1S: 1R-cis,1R: 1R-cis,1S vahekord 4: 4: 1: 1) (d-alletriin)

DE

Taimekaitsevahend

231937-89-6

x

855

(RS)-3-allüül-2-metüül-4-oksotsüklopent-2-enüül-(1R,3R)-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-enüül)-tsüklopropaankarboksülaat (2 isomeeri segu: 1R-trans: ainult 1R/S vahekord 1: 3) (esbiotriin)

DE

Taimekaitsevahend

260359-57-7

x

843

4-bromo-2-(4-klorofenüül)-1-etoksümetüül-5-trifluorometüülpürrool-3-karbonitriil (kloorfenapüür)

PT

Taimekaitsevahend

122453-73-0

x

859

N-metüülmetaanamiini (Einecs 204-697-4) ja (klorometüül)oksiraani (Einecs 203-439-8) polümeer/polümeerne kvaternaarne ammooniumkloriid (PQ-polümeer)

HU

Polümeer

25988-97-0

x

x

868

Polüheksametüleenbiguaniidvesinikkloriid, mille arvkeskmine molekulmass (Mn) on 1415 ja keskmine polüdisperssuse aste (PDI) on 4,7 (PHMB (1415;4,7))

FR

Polümeer

32289-58-0 ja 1802181-67-4

x

x

x

869

α-[2-(didetsüülmetüülammonio)etüül]-ω-hüdroksüpolü(oksü-1,2-etaandiüül)propanaat (sool) (bardap 26)

IT

Polümeer

94667-33-1

x

x

x

872

N-didetsüül-N-dipolüetoksüammooniumboraat/didetsüülpolüoksetüülammooniumboraat (polümeerne betaiin)

EL

Polümeer

214710-34-6

x

1059

Capsicum'i õlivaik

Ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud derivaadid. Toode võib sisaldada vaikhappeid, vaikhapete estreid, terpeene ja terpeenide oksüdatsiooni- või polümerisatsiooniprodukte. (Capsicum frutescens, Solanaceae)

BE

Puudub

8023-77-6

x

1060

Capsicum annuum, ekstrakt

Sugukonda Solanacea kuuluvast liigist Capsicum annuum saadud ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud derivaadid, näiteks tinktuurid, tahked ja absoluutõlid, eeterlikud õlid, õlivaigud, terpeenid, terpeenivabad fraktsioonid, destillaadid, jäägid jms.

BE

283-403-6

84625-29-6

x

1061

(6E)-N-(4-hüdroksü-3-metoksü-2-metüülfenüül)-8-metüülnon-6-eenamiidi ja N-(4-hüdroksü-3-metoksü-2-metüülfenüül)-8-metüülnonaanamiidi reaktsioonimass

BE

Puudub

Puudub

x

1062

D-fruktoos

AT

200-333-3

57-48-7

x

1063

Mesi

AT

8028-66-8

x

1064

Linnased, ekstrakt

Sugukonna Gramineae perekonna Hordeum liikidest saadud ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud derivaadid, näiteks tinktuurid, tahked ja absoluutõlid, eeterlikud õlid, õlivaigud, terpeenid, terpeenivabad fraktsioonid, destillaadid, jäägid jms.

AT

232-310-9

8002-48-0

x

1065

Äädikas

(toiduks kasutatav maksimaalselt 10 % äädikhape)

AT

Puudub

8028-52-2

x

1066

Juust

AT

Puudub

Puudub

x

1067

Munapulber

NL

Puudub

Puudub

x

1068

Saccharomyces cerevisiae

NL

Puudub

68876-77-7

x

1069

Kontsentreeritud õunamahl

NL

Puudub

Puudub

x

1070

Magus apelsin, ekstrakt

Sugukonda Rutaceae kuuluvast liigist Citrus sinensis saadud ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud derivaadid, näiteks tinktuurid, tahked ja absoluutõlid, eeterlikud õlid, õlivaigud, terpeenid, terpeenivabad fraktsioonid, destillaadid, jäägid jms.

CH

232-433-8

8028-48-6

x

1071

Küüslauk, ekstrakt

Sugukonda Liliaceae kuuluvast liigist Allium sativum saadud ekstraktiivained ning nende füüsikaliselt modifitseeritud derivaadid, näiteks tinktuurid, tahked ja absoluutõlid, eeterlikud õlid, õlivaigud, terpeenid, terpeenivabad fraktsioonid, destillaadid, jäägid jms.

AT

232-371-1

8008-99-9

x

---

| 1.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/158,

31. jaanuar 2019,

millega pikendatakse toimeaine metoksüfenosiidi heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artiklit 24 koostoimes kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2005/3/EÜ (2) kanti toimeaine metoksüfenosiid nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2005/3/EÜ (2) kanti toimeaine metoksüfenosiid nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeained loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Toimeaine metoksüfenosiidi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, lõpeb 31. juulil 2019. |
| --- | --- |

(3)

Toimeaine metoksüfenosiidi heakskiit, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas, lõpeb 31. juulil 2019.

| (4) | Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikliga 1 on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus metoksüfenosiidi heakskiidu pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (5) artikliga 1 on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemikus esitatud taotlus metoksüfenosiidi heakskiidu pikendamiseks.

| (5) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 artiklile 6. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (6) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 4. augustil 2016 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides pikendamise hindamise aruande ning esitas selle 4. augustil 2016 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (7) | Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet edastas pikendamise hindamise aruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas laekunud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava koondtoimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (8) | 10. augustil 2017 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas metoksüfenosiid võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas esialgse pikendamisaruande metoksüfenosiidi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 25. mail 2018. |
| --- | --- |

(8)

10. augustil 2017 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järelduse (6) selle kohta, kas metoksüfenosiid võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. Komisjon esitas esialgse pikendamisaruande metoksüfenosiidi kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 25. mail 2018.

| (9) | Seoses uute kriteeriumitega endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks, mis kehtestati komisjoni määrusega (EL) 2018/605 (7) ja mida hakati kohaldama 10. novembril 2018, järeldatakse toiduohutusameti järelduses, et on väga ebatõenäoline, et metoksüfenosiidi östrogeenne, androgeenne ja steroidogeenne toime võiks põhjustada endokriinsüsteemi häireid. Lisaks sellele on kättesaadavad tõendid (kahepaiksete metamorfoosi analüüs) näidanud, et metoksüfenosiid tõenäoliselt ei põhjusta endokriinsüsteemi häireid kilpnäärme talitluse kaudu. Seega leiab komisjon, et metoksüfenosiidi ei tule pidada endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omadustega aineks. |
| --- | --- |

(9)

Seoses uute kriteeriumitega endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks, mis kehtestati komisjoni määrusega (EL) 2018/605 (7) ja mida hakati kohaldama 10. novembril 2018, järeldatakse toiduohutusameti järelduses, et on väga ebatõenäoline, et metoksüfenosiidi östrogeenne, androgeenne ja steroidogeenne toime võiks põhjustada endokriinsüsteemi häireid. Lisaks sellele on kättesaadavad tõendid (kahepaiksete metamorfoosi analüüs) näidanud, et metoksüfenosiid tõenäoliselt ei põhjusta endokriinsüsteemi häireid kilpnäärme talitluse kaudu. Seega leiab komisjon, et metoksüfenosiidi ei tule pidada endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omadustega aineks.

| (10) | Taotlejale anti võimalus esitada pikendamisaruande kavandi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(10)

Taotlejale anti võimalus esitada pikendamisaruande kavandi kohta märkusi.

| (11) | Vähemalt ühe metoksüfenosiidi sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane metoksüfenosiidi heakskiitu pikendada. |
| --- | --- |

(11)

Vähemalt ühe metoksüfenosiidi sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seepärast on asjakohane metoksüfenosiidi heakskiitu pikendada.

| (12) | Metoksüfenosiidi heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida metoksüfenosiidi sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seetõttu on asjakohane kaotada üksnes insektitsiidina kasutamise piirang. |
| --- | --- |

(12)

Metoksüfenosiidi heakskiidu pikendamist käsitlev riskihindamine põhineb piiratud arvul iseloomulikel kasutusviisidel, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusviisidele, mida metoksüfenosiidi sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seetõttu on asjakohane kaotada üksnes insektitsiidina kasutamise piirang.

| (13) | Komisjon võtab siiski arvesse, et metoksüfenosiid on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohane asendamisele kuuluv aine. Metoksüfenosiid on määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktide 3.7.2.1 ja 3.7.2.3 kohane püsiv ja toksiline aine, kuna selle poolestusaeg pinnases ja vees on pikem kui 120 päeva ja pikaajalise täheldatava toimeta kontsentratsioon on mageveeorganismide puhul väiksem kui 0,01 mg/l. Seega vastab metoksüfenosiid määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 teises taandes sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon võtab siiski arvesse, et metoksüfenosiid on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohane asendamisele kuuluv aine. Metoksüfenosiid on määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktide 3.7.2.1 ja 3.7.2.3 kohane püsiv ja toksiline aine, kuna selle poolestusaeg pinnases ja vees on pikem kui 120 päeva ja pikaajalise täheldatava toimeta kontsentratsioon on mageveeorganismide puhul väiksem kui 0,01 mg/l. Seega vastab metoksüfenosiid määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 teises taandes sätestatud tingimusele.

| (14) | Seega on asjakohane pikendada metoksüfenosiidi kui määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohaselt asendamisele kuuluva aine heakskiitu. |
| --- | --- |

(14)

Seega on asjakohane pikendada metoksüfenosiidi kui määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohaselt asendamisele kuuluva aine heakskiitu.

| (15) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane lubada metoksüfenosiidi sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamist üksnes kasvuhoonetes, et minimeerida põhjavee ja muude kui sihtorganismide kokkupuudet kõnealuste taimekaitsevahenditega, ning nõuda täiendavat kinnitavat teavet. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõikele 1 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane lubada metoksüfenosiidi sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamist üksnes kasvuhoonetes, et minimeerida põhjavee ja muude kui sihtorganismide kokkupuudet kõnealuste taimekaitsevahenditega, ning nõuda täiendavat kinnitavat teavet.

| (16) | Kuigi kättesaadavate teaduslike andmete alusel, mis on kokkuvõtlikult esitatud toiduohutusameti järelduses, võib põhjendatult eeldada, et on väga ebatõenäoline, et metoksüfenosiidil võiks olla endokriinsüsteemi häireid põhjustavaid omadusi, peaks taotleja kõnealuse järelduse usaldusväärsuse suurendamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 2 alapunkti 2 alapunktiga b esitama esitatud teabe ajakohastatud hinnangu ja vajaduse korral täiendava teabe, mis kinnitab, et puudub endokriinsüsteemi häireid põhjustav toime kilpnäärme aktiivsusele. |
| --- | --- |

(16)

Kuigi kättesaadavate teaduslike andmete alusel, mis on kokkuvõtlikult esitatud toiduohutusameti järelduses, võib põhjendatult eeldada, et on väga ebatõenäoline, et metoksüfenosiidil võiks olla endokriinsüsteemi häireid põhjustavaid omadusi, peaks taotleja kõnealuse järelduse usaldusväärsuse suurendamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 2 alapunkti 2 alapunktiga b esitama esitatud teabe ajakohastatud hinnangu ja vajaduse korral täiendava teabe, mis kinnitab, et puudub endokriinsüsteemi häireid põhjustav toime kilpnäärme aktiivsusele.

| (17) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (18) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/917 (8) pikendati metoksüfenosiidi heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2019, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. aprillist 2019. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/917 (8) pikendati metoksüfenosiidi heakskiidu kehtivusaega 31. juulini 2019, et pikendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Ent kuna heakskiidu pikendamise otsus võeti vastu enne pikendatud kehtivusaja lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. aprillist 2019.

| (19) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Asendust vajava toimeaine heakskiidu pikendamine

Metoksüfenosiidi kui asendamisele kuuluva toimeaine heakskiitu pikendatakse vastavalt I lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. jaanuar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. jaanuari 2005. aasta direktiiv 2005/3/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeained imasosulfuroon, laminariin, metoksüfenosiid ja S-metolakrool (ELT L 20, 22.1.2005, lk 19).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2017; 15(9):4978.

6

EFSA Journal

(7)  Komisjoni 19. aprilli 2018. aasta määrus (EL) 2018/605, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks (ELT L 101, 20.4.2018, lk 33).

7

(8)  Komisjoni 27. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/917, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, karvooni, kloroprofaami, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, dikvaadi, etefooni, etoprofossi, etoksasooli, famoksadooni, fenamidooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, Gliocladium catenulatum'i tüve J1446, isoksaflutooli, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metoksüfenosiidi, metribusiini, milbemektiini, oksasulfurooni, Paecilomyces lilacinus'e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, pümetrosiini ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 163, 28.6.2018, lk 13).

8

Gliocladium catenulatum

Paecilomyces lilacinus

---

I LISA

| Tavanimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metoksüfenosiid
  CASi nr: 161050-58-4
  CIPACi nr: 656 | N-tert-butüül-N′-(3-metoksü-o-toluoüül)-3,5-ksülohüdrasiid | ≥ 970 g/kg
  Järgmiste lisandite sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmist: | tert-butüülhüdrasiin < 0,001 g/kg |

Tavanimetus, identifitseerimisnumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Metoksüfenosiid

CASi nr: 161050-58-4

CIPACi nr: 656

N-tert-butüül-N′-(3-metoksü-o-toluoüül)-3,5-ksülohüdrasiid

≥ 970 g/kg

Järgmiste lisandite sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmist:

tert-butüülhüdrasiin < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

1. aprill 2019

31. märts 2026

On lubatud kasutada üksnes kasvuhoonetes.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse metoksüfenosiidi kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu:

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas;

| — | pinnases akumuleerumise riskile; |
| --- | --- |

—

pinnases akumuleerumise riskile;

| — | sihtrühma mittekuuluvate lülijalgsete, setetes elavate ja veeorganismide kaitsele. |
| --- | --- |

—

sihtrühma mittekuuluvate lülijalgsete, setetes elavate ja veeorganismide kaitsele.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendusmeetmete võtmist.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seoses järgmisega:

| 1) | metoksüfenosiidi metabolismi võrdlev in vitro uuring – 1. aprilliks 2020; |
| --- | --- |

1)

metoksüfenosiidi metabolismi võrdlev in vitro uuring – 1. aprilliks 2020;

| 2) | veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele, kui pinna- või põhjavett võetakse joogiveeks – kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud juhenddokument veetöötlemisprotsesside mõju hindamise kohta pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele. |
| --- | --- |

2)

veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele, kui pinna- või põhjavett võetakse joogiveeks – kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud juhenddokument veetöötlemisprotsesside mõju hindamise kohta pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele.

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) 2018/605) (2) II lisa punktidega 3.6.5 ja 3.8.2 esitab taotleja ka ajakohastatud hinnangu esitatud teabe kohta ja vajaduse korral täiendava teabe, mis kinnitab, et puudub endokriinsüsteemi häireid põhjustav toime kilpnäärme aktiivsusele, 1. veebruariks 2021.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

(2)  Komisjoni 19. aprilli 2018. aasta määrus (EL) 2018/605, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks (ELT L 101, 20.4.2018, lk 33).

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 96 metoksüfenosiidi kohta. |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 96 metoksüfenosiidi kohta.

| 2) | E osasse lisatakse järgmine kanne:











  Nr | Tavanimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „11 | Metoksüfenosiid
  CASi nr: 161050-58-4
  CIPACi nr: 656 | N-tert-butüül-N′-(3-metoksü-o-toluoüül)-3,5-ksülohüdrasiid | ≥ 970 g/kg
  Järgmiste lisandite sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmist: | tert-butüülhüdrasiin < 0,001 g/kg |

2)

E osasse lisatakse järgmine kanne:

Nr

Tavanimetus, identifitseerimisnumbrid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„11

Metoksüfenosiid

CASi nr: 161050-58-4

CIPACi nr: 656

N-tert-butüül-N′-(3-metoksü-o-toluoüül)-3,5-ksülohüdrasiid

≥ 970 g/kg

Järgmiste lisandite sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada järgmist:

tert-butüülhüdrasiin < 0,001 g/kg

| | RH-116267 < 2 g/kg |
| --- | --- |

RH-116267 < 2 g/kg

1. aprill 2019

31. märts 2026

On lubatud kasutada üksnes kasvuhoonetes.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse metoksüfenosiidi kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu:

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas;

| — | pinnases akumuleerumise riskile; |
| --- | --- |

—

pinnases akumuleerumise riskile;

| — | sihtrühma mittekuuluvate lülijalgsete, setetes elavate ja veeorganismide kaitsele. |
| --- | --- |

—

sihtrühma mittekuuluvate lülijalgsete, setetes elavate ja veeorganismide kaitsele.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendusmeetmete võtmist.

Taotleja esitab komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seoses järgmisega:

| 1) | metoksüfenosiidi metabolismi võrdlev in vitro uuring – 1. aprilliks 2020; |
| --- | --- |

1)

metoksüfenosiidi metabolismi võrdlev in vitro uuring – 1. aprilliks 2020;

| 2) | veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele, kui pinna- või põhjavett võetakse joogiveeks – kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud juhenddokument veetöötlemisprotsesside mõju hindamise kohta pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele. |
| --- | --- |

2)

veetöötlemisprotsesside mõju pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele, kui pinna- või põhjavett võetakse joogiveeks – kahe aasta jooksul pärast seda, kui on vastu võetud juhenddokument veetöötlemisprotsesside mõju hindamise kohta pinna- ja põhjavees esinevatele jääkidele.

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) 2018/605) (2) II lisa punktidega 3.6.5 ja 3.8.2 esitab taotleja ka ajakohastatud hinnangu esitatud teabe kohta ja vajaduse korral täiendava teabe, mis kinnitab, et puudub endokriinsüsteemi häireid põhjustav toime kilpnäärme aktiivsusele, 1. veebruariks 2021.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

(2)  Komisjoni 19. aprilli 2018. aasta määrus (EL) 2018/605, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks (ELT L 101, 20.4.2018, lk 33).“

---

| 1.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/159,

31. jaanuar 2019,

millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (1) ning eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (2) ning eriti selle artiklit 13

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (1) | 18. juulil 2018 kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1013 (3) ajutised kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes („ajutine määrus“). |
| --- | --- |

(1)

18. juulil 2018 kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1013 (3) ajutised kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes („ajutine määrus“).

3

| (2) | 26. märtsil 2018 algatati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/478 artikli 5 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 artikli 3 kohaselt ex officio uurimine („algatamisteade“) (4) 26 erinevas terasetoodete kategoorias. |
| --- | --- |

(2)

26. märtsil 2018 algatati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/478 artikli 5 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 artikli 3 kohaselt ex officio uurimine („algatamisteade“) (4) 26 erinevas terasetoodete kategoorias.

ex officio

4

| (3) | 28. juunil 2018 laiendas komisjon kaitsemeetmeid käsitleva uurimise tootevalikut kahe täiendava kategooriaga („laiendamisteade“) (5). |
| --- | --- |

(3)

28. juunil 2018 laiendas komisjon kaitsemeetmeid käsitleva uurimise tootevalikut kahe täiendava kategooriaga („laiendamisteade“) (5).

5

| (4) | Nagu öeldud ajutise määruse põhjenduses 20, hõlmas uurimine ajavahemikku 2013. aastast 2017. aastani („vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(4)

Nagu öeldud ajutise määruse põhjenduses 20, hõlmas uurimine ajavahemikku 2013. aastast 2017. aastani („vaatlusalune periood“).

1.2.   Nõuetekohane menetlus

Nõuetekohane menetlus

| (5) | Komisjoni küsimustikule saatsid käesoleva uurimise raames vastused 452 huvitatud isikut. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni küsimustikule saatsid käesoleva uurimise raames vastused 452 huvitatud isikut.

| (6) | Samuti saatsid komisjonile ajutises määruses sisalduvate järelduste kohta suure hulga kirjalikke märkuseid liidu tootjad, eksportivad tootjad, importijad, kasutajad, ühendused ja kolmandate riikide ametiasutused. |
| --- | --- |

(6)

Samuti saatsid komisjonile ajutises määruses sisalduvate järelduste kohta suure hulga kirjalikke märkuseid liidu tootjad, eksportivad tootjad, importijad, kasutajad, ühendused ja kolmandate riikide ametiasutused.

| (7) | Pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist hakkas komisjon lõpliku otsustamise eesmärgil kontrollima põhjalikult liidu tootjate esitatud teavet (sealhulgas kõige uuemaid andmeid). Koostööd tegevate ELi tootjate suure arvu tõttu oli võimatu teha kontrollkäike iga liidu tootja valdustesse. Seetõttu otsustas komisjon kontrollida andmete kvaliteeti ja usaldusväärsust valitud hulga tootjate andmete kontrolli teel. Tootjad valiti selliselt, et hõlmata piisavalt suur osa tootmismahust ning võimalikult palju erinevaid uurimisaluseid tootekategooriaid. Sellest lähtuvalt kontrollis komisjon küsimustike vastuseid kümne liidu tootja valdustes, kes moodustasid 2017. aastal 15 % liidu uurimisaluse toote kogumüügist. |
| --- | --- |

(7)

Pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist hakkas komisjon lõpliku otsustamise eesmärgil kontrollima põhjalikult liidu tootjate esitatud teavet (sealhulgas kõige uuemaid andmeid). Koostööd tegevate ELi tootjate suure arvu tõttu oli võimatu teha kontrollkäike iga liidu tootja valdustesse. Seetõttu otsustas komisjon kontrollida andmete kvaliteeti ja usaldusväärsust valitud hulga tootjate andmete kontrolli teel. Tootjad valiti selliselt, et hõlmata piisavalt suur osa tootmismahust ning võimalikult palju erinevaid uurimisaluseid tootekategooriaid. Sellest lähtuvalt kontrollis komisjon küsimustike vastuseid kümne liidu tootja valdustes, kes moodustasid 2017. aastal 15 % liidu uurimisaluse toote kogumüügist.

| (8) | 2018. aasta juunist septembrini tehti kontrollkäigud järgmiste liidu tootjate valdustesse:






  — | ArcelorMittal Poland S.A. (Poola); |
| --- | --- | --- |

(8)

2018. aasta juunist septembrini tehti kontrollkäigud järgmiste liidu tootjate valdustesse:

—

ArcelorMittal Poland S.A. (Poola);

| — | Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA) (Hispaania); |
| --- | --- |

—

Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA) (Hispaania);

| — | Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group) (Saksamaa); |
| --- | --- |

—

Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group) (Saksamaa);

| — | Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group) (Saksamaa); |
| --- | --- |

—

Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group) (Saksamaa);

| — | Marcegaglia Carbon Steel Spa (Itaalia); |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Carbon Steel Spa (Itaalia);

| — | Marcegaglia Specialties Spa (Itaalia); |
| --- | --- |

—

Marcegaglia Specialties Spa (Itaalia);

| — | Riva Stahl GmbH (Saksamaa); |
| --- | --- |

—

Riva Stahl GmbH (Saksamaa);

| — | SIJ Acroni d.o.o. (Sloveenia); |
| --- | --- |

—

SIJ Acroni d.o.o. (Sloveenia);

| — | U. S. Steel Košice, s.r.o. (Slovakkia) ning |
| --- | --- |

—

U. S. Steel Košice, s.r.o. (Slovakkia) ning

| — | Ugitech SA (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Ugitech SA (Prantsusmaa).

| (9) | Lõpliku otsuse jaoks kõige värskema teabe saamiseks palus komisjon 7. septembril 2018. aastal liidu tootjate ühendustel esitada ajakohastatud andmekogum uurimisaluste tootekategooriate kohta. |
| --- | --- |

(9)

Lõpliku otsuse jaoks kõige värskema teabe saamiseks palus komisjon 7. septembril 2018. aastal liidu tootjate ühendustel esitada ajakohastatud andmekogum uurimisaluste tootekategooriate kohta.

| (10) | Määruse (EL) 2015/478 artikli 5 ning määruse (EL) 2015/755 artikli 3 kohaselt võimaldati ärakuulamine kõigile määratud aja jooksul seda taotlenud huvitatud isikutele. 12., 13. ja 14. septembril ja 1. oktoobril 2018 korraldas komisjon 93 individuaalset ärakuulamist, mille vältel väljendasid oma vaateid 150 huvitatud isikut. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) 2015/478 artikli 5 ning määruse (EL) 2015/755 artikli 3 kohaselt võimaldati ärakuulamine kõigile määratud aja jooksul seda taotlenud huvitatud isikutele. 12., 13. ja 14. septembril ja 1. oktoobril 2018 korraldas komisjon 93 individuaalset ärakuulamist, mille vältel väljendasid oma vaateid 150 huvitatud isikut.

| (11) | Huvitatud isikute tähtajaks kirjalikult või ärakuulamistel suuliselt esitatud märkuseid kaaluti nõuetekohaselt ning võeti arvesse, kui need olid asjakohased. |
| --- | --- |

(11)

Huvitatud isikute tähtajaks kirjalikult või ärakuulamistel suuliselt esitatud märkuseid kaaluti nõuetekohaselt ning võeti arvesse, kui need olid asjakohased.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE VÕI OTSESELT KONKUREERIV TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE VÕI OTSESELT KONKUREERIV TOODE

| (12) | Vaatlusalune toode on teatavad terasetooted, mis kuuluvad 28 terasetoodete kategooriasse ning on määratletud eespool nimetatud algatamisteates, mida on muudetud laiendamisteatega, kusjuures neid käsitletakse koos. Kõnealuste tootekategooriate suhtes kohaldatakse kaubanduse laiendamise 1962. aasta seaduse paragrahvi 232 kohaselt USA tariifimeetmeid („USA paragrahvi 232 kohased meetmed“). |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on teatavad terasetooted, mis kuuluvad 28 terasetoodete kategooriasse ning on määratletud eespool nimetatud algatamisteates, mida on muudetud laiendamisteatega, kusjuures neid käsitletakse koos. Kõnealuste tootekategooriate suhtes kohaldatakse kaubanduse laiendamise 1962. aasta seaduse paragrahvi 232 kohaselt USA tariifimeetmeid („USA paragrahvi 232 kohased meetmed“).

2.1.   Ühtne tooterühma määratlus

Ühtne tooterühma määratlus

| (13) | Komisjon esitas kaitsemeetmeid käsitleva uurimise ajutise määruse põhjendustes 11–17 tootemääratluse, milles esitati üksikasjalik üldist analüüsi toetav selgitus, lähtudes kõigi uurimisaluste tootekategooriate tugevatest omavahelistest seostest. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon esitas kaitsemeetmeid käsitleva uurimise ajutise määruse põhjendustes 11–17 tootemääratluse, milles esitati üksikasjalik üldist analüüsi toetav selgitus, lähtudes kõigi uurimisaluste tootekategooriate tugevatest omavahelistest seostest.

| (14) | Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid mitu huvitatud isikut, et ühtse vaatlusaluse toote asemel on vaatlusaluseid tooteid mitu. Need isikud märkisid, et algatamisteates ei viidata mitte ühele vaatlusalusele tootele, vaid mõnes lõigus kasutatakse mitmust ja viidatakse „vaatlusalustele toodetele“. |
| --- | --- |

(14)

Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid mitu huvitatud isikut, et ühtse vaatlusaluse toote asemel on vaatlusaluseid tooteid mitu. Need isikud märkisid, et algatamisteates ei viidata mitte ühele vaatlusalusele tootele, vaid mõnes lõigus kasutatakse mitmust ja viidatakse „vaatlusalustele toodetele“.

| (15) | Samad isikud väitsid, et komisjoni lähenemisviis käesolevale uurimisele on vastuolus apellatsioonikogu otsusega kaasuses USA terase kaitsemeetmete kohta (6). Kõnealusel juhul otsustas apellatsioonikogu, et üldise lähenemisviisi rakendamine „ettenägematute sündmuste“ arvutamisel võib tuua kaasa „laia tootekategooria kaitsemeetmete rakendamise isegi juhul, kui neist ühe või mitme toote import ei suurene ega too kaasa“„ettenägematuid sündmusi“ ning ei vastaks üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XIX artikli nõuetele. Samuti väitsid need isikud, et 2002. aasta terase kaitsemeetmete uurimisel (7) tegi komisjon eraldi tootekategooriate analüüsid ning sel põhjusel tuleks teha individuaalne hindamine ka käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(15)

Samad isikud väitsid, et komisjoni lähenemisviis käesolevale uurimisele on vastuolus apellatsioonikogu otsusega kaasuses USA terase kaitsemeetmete kohta (6). Kõnealusel juhul otsustas apellatsioonikogu, et üldise lähenemisviisi rakendamine „ettenägematute sündmuste“ arvutamisel võib tuua kaasa „laia tootekategooria kaitsemeetmete rakendamise isegi juhul, kui neist ühe või mitme toote import ei suurene ega too kaasa“„ettenägematuid sündmusi“ ning ei vastaks üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XIX artikli nõuetele. Samuti väitsid need isikud, et 2002. aasta terase kaitsemeetmete uurimisel (7) tegi komisjon eraldi tootekategooriate analüüsid ning sel põhjusel tuleks teha individuaalne hindamine ka käesoleval juhul.

6

7

| (16) | Mitu huvitatud isikut vaidlustasid ka tootekategooriate vahelised vastastikused seosed ja ühendused, mille komisjon ühtse analüüsi õigustamiseks esitas. Kuigi need isikud tunnistasid, et teatavate tootekategooriate vahel on sellised seosed olemas, leidsid nad samas, et neid ei ole kõigi kategooriate vahel, näiteks süsinikterase ja roostevaba terase kategooriate vahel või lehttoodete, pikkade toodete ja torude vahel. |
| --- | --- |

(16)

Mitu huvitatud isikut vaidlustasid ka tootekategooriate vahelised vastastikused seosed ja ühendused, mille komisjon ühtse analüüsi õigustamiseks esitas. Kuigi need isikud tunnistasid, et teatavate tootekategooriate vahel on sellised seosed olemas, leidsid nad samas, et neid ei ole kõigi kategooriate vahel, näiteks süsinikterase ja roostevaba terase kategooriate vahel või lehttoodete, pikkade toodete ja torude vahel.

| (17) | Komisjon analüüsis kõnealuseid väiteid ja lükkas need järgmistel põhjustel tagasi. Esiteks sätestab algatamisteade selgelt mitu korda ja kahtlusteta, et 28 uurimisalust tootekategooriat koheldi üheainsa tooterühmana eesmärgiga analüüsida, kas kaitsemeetmete vastuvõtmise tingimused on täidetud. Ajutises määruses viidatakse 28 tootekategooriale tõepoolest kui „vaatlusalusele tootele“ või „vaatlusalustele tootekategooriatele“ (vt ajutise määruse põhjendust 11) ning selles esitatud analüüs on tehtud 28 vaatlusaluse tootekategooria alusel koos võetuna (vt ajutise määruse põhjendust 22). Seetõttu tuleks „vaatlusaluseid tooteid“ mõista kui üheainsa vaatlusaluse tootena koos uuritud tootekategooriaid. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon analüüsis kõnealuseid väiteid ja lükkas need järgmistel põhjustel tagasi. Esiteks sätestab algatamisteade selgelt mitu korda ja kahtlusteta, et 28 uurimisalust tootekategooriat koheldi üheainsa tooterühmana eesmärgiga analüüsida, kas kaitsemeetmete vastuvõtmise tingimused on täidetud. Ajutises määruses viidatakse 28 tootekategooriale tõepoolest kui „vaatlusalusele tootele“ või „vaatlusalustele tootekategooriatele“ (vt ajutise määruse põhjendust 11) ning selles esitatud analüüs on tehtud 28 vaatlusaluse tootekategooria alusel koos võetuna (vt ajutise määruse põhjendust 22). Seetõttu tuleks „vaatlusaluseid tooteid“ mõista kui üheainsa vaatlusaluse tootena koos uuritud tootekategooriaid.

| (18) | Teiseks, nagu WTO vaekogu on kinnitanud, ei näe WTO kaitsemeetmete leping ette konkreetseid kohustusi seoses uurimisaluse toote määratlusega ega sisalda sellega seotud suuniseid. Tegelikult võib kaitsemeedet rakendada toote suhtes, mille import on kasvanud; siiski ei ole kõigi juhtumite puhul, mil uurimisalune toode sisaldab mitut toodet, vaja teha eristavat analüüsi. Seetõttu on uurimisasutus see, kes määratleb uurimisaluse toote ning selle, kuidas uurimise käigus asjakohaseid andmeid analüüsitakse (8). Peale selle ei ole esitatud argumente, mis selgitaksid, kuidas võinuks tootekategooriate ühine arvestamine selle juhtumi tingimustes komisjoni analüüsi mõjutada ja/või tuua uurimisperioodil kaasa impordi kasvu ebapädeva kindlaksmääramise. Muu hulgas märgib komisjon veel, et kõnealuste isikute viidatud apellatsioonikogu otsus puudutab ettenägematute sündmuste analüüsi, mitte niivõrd küsimust, kas üldine analüüs on WTO kaitsemeetmete lepingu alusel lubatud. |
| --- | --- |

(18)

Teiseks, nagu WTO vaekogu on kinnitanud, ei näe WTO kaitsemeetmete leping ette konkreetseid kohustusi seoses uurimisaluse toote määratlusega ega sisalda sellega seotud suuniseid. Tegelikult võib kaitsemeedet rakendada toote suhtes, mille import on kasvanud; siiski ei ole kõigi juhtumite puhul, mil uurimisalune toode sisaldab mitut toodet, vaja teha eristavat analüüsi. Seetõttu on uurimisasutus see, kes määratleb uurimisaluse toote ning selle, kuidas uurimise käigus asjakohaseid andmeid analüüsitakse (8). Peale selle ei ole esitatud argumente, mis selgitaksid, kuidas võinuks tootekategooriate ühine arvestamine selle juhtumi tingimustes komisjoni analüüsi mõjutada ja/või tuua uurimisperioodil kaasa impordi kasvu ebapädeva kindlaksmääramise. Muu hulgas märgib komisjon veel, et kõnealuste isikute viidatud apellatsioonikogu otsus puudutab ettenägematute sündmuste analüüsi, mitte niivõrd küsimust, kas üldine analüüs on WTO kaitsemeetmete lepingu alusel lubatud.

8

| (19) | Kolmandaks, kuigi komisjon kordas ja kinnitas oma lõplikus otsuses, et kõnealusel juhul on vaja kaitsemeetmete kehtestamiseks nõutavate tingimuste üldist analüüsi, on komisjon selleks, et uurida täiendavalt seost teatavate kategooriate vahel, millele on viidanud mõned huvitatud isikud, otsustanud uurida 28 uurimisalust tootekategooriat, mida üldjuhul käsitletakse ühtse tooterühmana, ka kolme n-ö terasetoodete perena. Nii on otsustatud uurida lisaks ka seda, kas üheainsa tooterühma kohta tehtud järeldused leiavad kinnitust ka eristatud tasandil, ning hajutada kõik kahtlused üldisel tasandil tehtavate järelduste usaldusväärsuse osas. Kolmes terasetoodete peres rühmitatakse uuesti teatavad tootekategooriad, millel on omavahel veelgi tugevamad ühisjooned. |
| --- | --- |

(19)

Kolmandaks, kuigi komisjon kordas ja kinnitas oma lõplikus otsuses, et kõnealusel juhul on vaja kaitsemeetmete kehtestamiseks nõutavate tingimuste üldist analüüsi, on komisjon selleks, et uurida täiendavalt seost teatavate kategooriate vahel, millele on viidanud mõned huvitatud isikud, otsustanud uurida 28 uurimisalust tootekategooriat, mida üldjuhul käsitletakse ühtse tooterühmana, ka kolme n-ö terasetoodete perena. Nii on otsustatud uurida lisaks ka seda, kas üheainsa tooterühma kohta tehtud järeldused leiavad kinnitust ka eristatud tasandil, ning hajutada kõik kahtlused üldisel tasandil tehtavate järelduste usaldusväärsuse osas. Kolmes terasetoodete peres rühmitatakse uuesti teatavad tootekategooriad, millel on omavahel veelgi tugevamad ühisjooned.

| (20) | Õigupoolest kasutabki terasetööstus tavaliselt kolme terasetoodete peret: lehttooted, pikad tooted ja torud. Käesoleva kaitsemeetmeid käsitleva uurimise raames arvestatakse, et igas nimetatud tooteperes on toodetel sarnased omadused, sageli samad tootmisprotsessid ning tihti on need sisendiks sama tootepere teistele, järgmise tootmisetapi toodetele, neil on tarneahelas ühised kasutajad või kliendid, mistõttu on nende pakkumise ja nõudlusega seotud asendatavus ja n-ö peresisene konkurents märgatavam kui kõigi terasetoodete kategooriate ühte rühma koondamise korral. |
| --- | --- |

(20)

Õigupoolest kasutabki terasetööstus tavaliselt kolme terasetoodete peret: lehttooted, pikad tooted ja torud. Käesoleva kaitsemeetmeid käsitleva uurimise raames arvestatakse, et igas nimetatud tooteperes on toodetel sarnased omadused, sageli samad tootmisprotsessid ning tihti on need sisendiks sama tootepere teistele, järgmise tootmisetapi toodetele, neil on tarneahelas ühised kasutajad või kliendid, mistõttu on nende pakkumise ja nõudlusega seotud asendatavus ja n-ö peresisene konkurents märgatavam kui kõigi terasetoodete kategooriate ühte rühma koondamise korral.

| (21) | Kolm tooteperet on määratletud järgnevalt.

  Tabel 1


  Tootepered







  Tootepere | Tootekategooria |
| --- | --- | --- |
| 1 Lehttooted | 1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11 |
| 2 Pikad tooted | 12,13,14,15,16,17,18,19,27,28 |
| 3 Torud | 20,21,22,23,24,25,26 |

(21)

Kolm tooteperet on määratletud järgnevalt.

Tabel 1

Tabel 1

Tootepered

Tootepered

Tootepere

Tootekategooria

1 Lehttooted

1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11

2 Pikad tooted

12,13,14,15,16,17,18,19,27,28

3 Torud

20,21,22,23,24,25,26

| (22) | Sellest tulenevalt käsitleb komisjon teatavate huvitatud isikute esitatud märkuseid vaatlusaluse toote laia määratluse kohta sel teel, et täiendab üldist 28 uurimisaluse tootekategooria hinnangut eespool määratletud tooteperede analüüsiga. |
| --- | --- |

(22)

Sellest tulenevalt käsitleb komisjon teatavate huvitatud isikute esitatud märkuseid vaatlusaluse toote laia määratluse kohta sel teel, et täiendab üldist 28 uurimisaluse tootekategooria hinnangut eespool määratletud tooteperede analüüsiga.

2.2.   Konkreetsete tootekategooriatega seotud taotlused

Konkreetsete tootekategooriatega seotud taotlused

| (23) | Mitu huvitatud isikut väitsid, et teatavad konkreetsed tootekategooriad tuleks vaatlusaluse toote määratlusest liidu toodangu väidetava puudumise või piiratud kättesaadavuse tõttu välja jätta. Need väited puudutavad eriti järgmisi tootekategooriaid:






  — | mootorite ja generaatorite valmistamisel kasutatav elektrotehniline lehtteras (kuulub tootekategooriasse 3), v.a suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras; |
| --- | --- | --- |

(23)

Mitu huvitatud isikut väitsid, et teatavad konkreetsed tootekategooriad tuleks vaatlusaluse toote määratlusest liidu toodangu väidetava puudumise või piiratud kättesaadavuse tõttu välja jätta. Need väited puudutavad eriti järgmisi tootekategooriaid:

—

mootorite ja generaatorite valmistamisel kasutatav elektrotehniline lehtteras (kuulub tootekategooriasse 3), v.a suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras;

| — | autotööstuse sisendina kasutatavad terasosad (kuuluvad tootekategooriasse 4); |
| --- | --- |

—

autotööstuse sisendina kasutatavad terasosad (kuuluvad tootekategooriasse 4);

| — | tinatatud tooted (kuuluvad tootekategooriasse 6). |
| --- | --- |

—

tinatatud tooted (kuuluvad tootekategooriasse 6).

| (24) | Komisjon analüüsis neid väiteid hoolikalt ning jõudis järeldusele, et liidu tootmisharu toodab tegelikult liidus sarnaseid või otseselt konkureerivaid tootekategooriaid. Peale selle, nagu allpool liidu huvi käsitlevas punktis täpsemalt selgitatakse, on komisjon kujundanud kaitsemeetmed selliselt, et need häiriksid importi minimaalselt ja tagaksid selle, et kaubanduspartnerite impordid säiliksid traditsioonilistes mahtudes. Seetõttu ei ole tõenäoline teatavate tootekategooriate väidetav puudumine põhjendatud, võttes ka arvesse liidu huvide analüüsis sätestatud kohandusi ja kaalutlusi. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon analüüsis neid väiteid hoolikalt ning jõudis järeldusele, et liidu tootmisharu toodab tegelikult liidus sarnaseid või otseselt konkureerivaid tootekategooriaid. Peale selle, nagu allpool liidu huvi käsitlevas punktis täpsemalt selgitatakse, on komisjon kujundanud kaitsemeetmed selliselt, et need häiriksid importi minimaalselt ja tagaksid selle, et kaubanduspartnerite impordid säiliksid traditsioonilistes mahtudes. Seetõttu ei ole tõenäoline teatavate tootekategooriate väidetav puudumine põhjendatud, võttes ka arvesse liidu huvide analüüsis sätestatud kohandusi ja kaalutlusi.

| (25) | Seega otsustas komisjon, et teatavate tootekategooriate väljajätmise nõue tuleks tagasi lükata. |
| --- | --- |

(25)

Seega otsustas komisjon, et teatavate tootekategooriate väljajätmise nõue tuleks tagasi lükata.

| (26) | Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse või otseselt konkureeriva toote kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 11–17 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(26)

Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse või otseselt konkureeriva toote kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 11–17 esitatud järeldused.

3.   IMPORDI KASV

IMPORDI KASV

| (27) | Ajutise määruse põhjendustes 20–29 analüüsis komisjon 28 tootekategooria impordi kogukasvu ajavahemikul 2013–2017. Sellest analüüsist jäeti juba välja tootekategooriad, mis üksiktasandil impordi kasvu ei näidanud. |
| --- | --- |

(27)

Ajutise määruse põhjendustes 20–29 analüüsis komisjon 28 tootekategooria impordi kogukasvu ajavahemikul 2013–2017. Sellest analüüsist jäeti juba välja tootekategooriad, mis üksiktasandil impordi kasvu ei näidanud.

| (28) | Lõplikuks kindlaksmääramiseks järgis komisjon sama lähenemisviisi, kuid täiendas analüüsi, nagu eespool selgitatud, kolme punktis 2.2 määratletud tootepere impordi arengu uurimisega, et kinnitada üldisel tasandil saadud järelduste usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(28)

Lõplikuks kindlaksmääramiseks järgis komisjon sama lähenemisviisi, kuid täiendas analüüsi, nagu eespool selgitatud, kolme punktis 2.2 määratletud tootepere impordi arengu uurimisega, et kinnitada üldisel tasandil saadud järelduste usaldusväärsust.

| (29) | Komisjon kasutas analüüsis kõige uuemaid statistilisi andmeid, nimelt 2018. aasta esimest poolt hõlmavaid impordiandmeid. Tagamaks andmete võrreldavuse varasemate terve aasta pikkuste perioodidega, määras komisjon kindlaks täiendava 12-kuulise perioodi, mis koosneb 2017. aasta kuuest viimasest ja 2018. aasta kuuest esimesest kuust („hiliseim periood“ ehk „HP“). Samuti parandas komisjon mõned väikesed tehnilised vead uurimise esialgses etapis kasutatud andmetes. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon kasutas analüüsis kõige uuemaid statistilisi andmeid, nimelt 2018. aasta esimest poolt hõlmavaid impordiandmeid. Tagamaks andmete võrreldavuse varasemate terve aasta pikkuste perioodidega, määras komisjon kindlaks täiendava 12-kuulise perioodi, mis koosneb 2017. aasta kuuest viimasest ja 2018. aasta kuuest esimesest kuust („hiliseim periood“ ehk „HP“). Samuti parandas komisjon mõned väikesed tehnilised vead uurimise esialgses etapis kasutatud andmetes.

| (30) | Peale selle ei ole komisjon võtnud impordi kujunemise hindamisel arvesse impordimahte teatavatest riikidest, mis tuleks lõplike meetmete kohaldamisalast välja jätta, eelkõige: Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riigid ja teatavad riigid, millega liit on sõlminud hetkel kehtivad majanduspartnerluse lepingud, mis näevad konkreetselt ette väljajätmise mitmepoolsest kaitsemeetmest (9). |
| --- | --- |

(30)

Peale selle ei ole komisjon võtnud impordi kujunemise hindamisel arvesse impordimahte teatavatest riikidest, mis tuleks lõplike meetmete kohaldamisalast välja jätta, eelkõige: Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riigid ja teatavad riigid, millega liit on sõlminud hetkel kehtivad majanduspartnerluse lepingud, mis näevad konkreetselt ette väljajätmise mitmepoolsest kaitsemeetmest (9).

9

| (31) | Kui uurimise esialgses etapis leiti, et import ei suurenenud viie tootekategooria puhul (10), siis uusimate impordiandmete uurimine näitab, et impordi kasvu ei toimunud ainult kahes tootekategoorias 28-st, nimelt tootekategooriates 11 ja 23. Seetõttu otsustas komisjon jätta need kaks tootekategooriat lõplikust analüüsist välja. Iga tootekategooria impordi üksikanalüüs on esitatud II lisas. |
| --- | --- |

(31)

Kui uurimise esialgses etapis leiti, et import ei suurenenud viie tootekategooria puhul (10), siis uusimate impordiandmete uurimine näitab, et impordi kasvu ei toimunud ainult kahes tootekategoorias 28-st, nimelt tootekategooriates 11 ja 23. Seetõttu otsustas komisjon jätta need kaks tootekategooriat lõplikust analüüsist välja. Iga tootekategooria impordi üksikanalüüs on esitatud II lisas.

10

| (32) | Mis puudutab üldist impordianalüüsi, siis 26 hindamise alla jäänud tootekategooria import näitab järgnevaid arengusuundumusi.

  Tabel 2


  Impordimaht (pärast teatavate riikide ja toodete väljajätmist) ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Hiliseim periood (HP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tuh t) | 18 329 | 21 868 | 26 552 | 29 141 | 30 094 | 31 314 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 119 | 145 | 159 | 164 | 171 |
| Turuosa | 12,7 % | 14,4 % | 16,9 % | 17,9 % | 18,1 % | 18,8 % |
| Allikas: Eurostat ja liidu tootmisharu küsimustike vastused. |

(32)

Mis puudutab üldist impordianalüüsi, siis 26 hindamise alla jäänud tootekategooria import näitab järgnevaid arengusuundumusi.

Tabel 2

Tabel 2

Impordimaht (pärast teatavate riikide ja toodete väljajätmist) ja turuosa

Impordimaht (pärast teatavate riikide ja toodete väljajätmist) ja turuosa

2013

2014

2015

2016

2017

Hiliseim periood (HP)

Import (tuh t)

18 329

21 868

26 552

29 141

30 094

31 314

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

119

119

145

145

159

159

164

164

171

171

Turuosa

12,7 %

14,4 %

16,9 %

17,9 %

18,1 %

18,8 %

Allikas: Eurostat ja liidu tootmisharu küsimustike vastused.

Allikas:

| (33) | Import kasvas analüüsiperioodil absoluutselt (71 %) ning koos turuosa suurenemisega (12,7 %-lt 18,8 %-le) ka suhteliselt. Kõige suurem kasv toimus ajavahemikul 2013–2016. Seejärel jätkus impordi kasv aeglasemalt, kiirenedes uuesti hiliseimal perioodil, kui jõustusid USA paragrahvi 232 kohased meetmed. Eespool osutatud suundumusi kinnitab ka suur hulk peamistes ekspordiriikides (11) asuvatelt tootjatelt saadud küsimustiku vastuseid. |
| --- | --- |

(33)

Import kasvas analüüsiperioodil absoluutselt (71 %) ning koos turuosa suurenemisega (12,7 %-lt 18,8 %-le) ka suhteliselt. Kõige suurem kasv toimus ajavahemikul 2013–2016. Seejärel jätkus impordi kasv aeglasemalt, kiirenedes uuesti hiliseimal perioodil, kui jõustusid USA paragrahvi 232 kohased meetmed. Eespool osutatud suundumusi kinnitab ka suur hulk peamistes ekspordiriikides (11) asuvatelt tootjatelt saadud küsimustiku vastuseid.

11

| (34) | Üldise impordianalüüsi täiendamiseks uuris komisjon impordi arengut igas kolmes eespool määratletud tooteperes: lehttooted, pikad tooted ja torud. Selle järgi arenesid impordimahud ja vastavad turuosad järgnevalt.

  Tabel 3


  Impordimaht (pärast teatavate riikide ja toodete väljajätmist) ja turuosa tooteperede kaupa | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Hiliseim periood (HP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lehttooted |
| import (tuh t) | 12 327 | 14 215 | 18 391 | 20 281 | 20 299 | 20 202 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 115 | 149 | 164 | 164 | 164 |
| Turuosa | 14,2 % | 15,8 % | 19,4 % | 20,7 % | 20,9 % | 20,9 % |
| Pikad tooted |
| import (tuh t) | 4 001 | 5 258 | 6 028 | 6 550 | 6 465 | 7 901 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 131 | 151 | 164 | 162 | 197 |
| Turuosa | 8,6 % | 10,6 % | 11,8 % | 12,4 % | 11,8 % | 14,0 % |
| Torud |
| import (tuh t) | 2 001 | 2 396 | 2 134 | 2 310 | 3 330 | 3 212 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 120 | 107 | 115 | 166 | 160 |
| Turuosa | 20,4 % | 20,8 % | 19,9 % | 20,1 % | 25,3 % | 25,7 % |
| Allikas: Eurostat ja liidu tootmisharu küsimustike vastused. |

(34)

Üldise impordianalüüsi täiendamiseks uuris komisjon impordi arengut igas kolmes eespool määratletud tooteperes: lehttooted, pikad tooted ja torud. Selle järgi arenesid impordimahud ja vastavad turuosad järgnevalt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordimaht (pärast teatavate riikide ja toodete väljajätmist) ja turuosa tooteperede kaupa

Impordimaht (pärast teatavate riikide ja toodete väljajätmist) ja turuosa tooteperede kaupa

2013

2014

2015

2016

2017

Hiliseim periood (HP)

Lehttooted

Lehttooted

import (tuh t)

12 327

14 215

18 391

20 281

20 299

20 202

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

115

115

149

149

164

164

164

164

164

164

Turuosa

14,2 %

15,8 %

19,4 %

20,7 %

20,9 %

20,9 %

Pikad tooted

Pikad tooted

import (tuh t)

4 001

5 258

6 028

6 550

6 465

7 901

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

131

131

151

151

164

164

162

162

197

197

Turuosa

8,6 %

10,6 %

11,8 %

12,4 %

11,8 %

14,0 %

Torud

Torud

import (tuh t)

2 001

2 396

2 134

2 310

3 330

3 212

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

120

120

107

107

115

115

166

166

160

160

Turuosa

20,4 %

20,8 %

19,9 %

20,1 %

25,3 %

25,7 %

Allikas: Eurostat ja liidu tootmisharu küsimustike vastused.

Allikas:

| (35) | Statistika näitab, et kõigi kolme tootepere absoluutne kasv oli ajavahemikul 2013 kuni HP-ni vastavalt 64 %, 97 % ja 60 %. Samal perioodil suurenes import ka suhteliselt, kui turuosad kasvasid vastavalt 14,2 %-lt 20,9 %-le; 8,6 %-lt 14,0 %-le ja 20,4 %-le 25,7 %-le. |
| --- | --- |

(35)

Statistika näitab, et kõigi kolme tootepere absoluutne kasv oli ajavahemikul 2013 kuni HP-ni vastavalt 64 %, 97 % ja 60 %. Samal perioodil suurenes import ka suhteliselt, kui turuosad kasvasid vastavalt 14,2 %-lt 20,9 %-le; 8,6 %-lt 14,0 %-le ja 20,4 %-le 25,7 %-le.

| (36) | Lehttoodete suurim kasv nii absoluutse kui ka suhtelise kasvu mõistes toimus ajavahemikul 2013–2016. Pärast seda jäi import nii absoluutselt kui ka suhteliselt vaadatuna küllaltki stabiilseks, kuigi aastatest 2013–2015 palju kõrgemale tasemele. Pikkade toodete puhul toimus suurim kasv nii absoluutse kui ka suhtelise kasvu mõistes ajavahemikul 2013–2016, kiirenedes järsult hiliseimal perioodil. Torude puhul suurenes import 2013.–2016. aastal järk-järgult, kasvades nii absoluutselt kui ka suhteliselt vaadatuna järsult ajavahemikul 2016. aastast hiliseima perioodini. |
| --- | --- |

(36)

Lehttoodete suurim kasv nii absoluutse kui ka suhtelise kasvu mõistes toimus ajavahemikul 2013–2016. Pärast seda jäi import nii absoluutselt kui ka suhteliselt vaadatuna küllaltki stabiilseks, kuigi aastatest 2013–2015 palju kõrgemale tasemele. Pikkade toodete puhul toimus suurim kasv nii absoluutse kui ka suhtelise kasvu mõistes ajavahemikul 2013–2016, kiirenedes järsult hiliseimal perioodil. Torude puhul suurenes import 2013.–2016. aastal järk-järgult, kasvades nii absoluutselt kui ka suhteliselt vaadatuna järsult ajavahemikul 2016. aastast hiliseima perioodini.

| (37) | Komisjonile saadetud märkustes väitis üks huvitatud isik, et kaht tootekategooriat viiest kategooriast, mis olid ajutiste meetmete määratlusest välja jäetud, nimelt kategooriad 10 ja 19, tuleks lõplike meetmetega hõlmata, kuna statistika näitab impordi kasvu. Veel üks isik esitas sarnase väite tootekategooria 24 kohta. Need väited võeti vastu, kuna – nagu eelnevalt selgitatud – tootekategooriaid 10, 19 ja 24 puudutavad statistilised impordiandmed näitasid tegelikult kogu ajavahemikul 2013. aastast kuni hiliseima perioodini üldist impordi kasvu. Peale selle kasvasid kõnealuse kolme tootekategooria impordimahud ka ajal 2017. aastast kuni hiliseima perioodini. Lisaks, nagu näidatakse põhjenduses 34, kuuluvad need tooted tooteperedesse, mille import samuti kasvas ajavahemikul 2013. aastast kuni hiliseima perioodini. |
| --- | --- |

(37)

Komisjonile saadetud märkustes väitis üks huvitatud isik, et kaht tootekategooriat viiest kategooriast, mis olid ajutiste meetmete määratlusest välja jäetud, nimelt kategooriad 10 ja 19, tuleks lõplike meetmetega hõlmata, kuna statistika näitab impordi kasvu. Veel üks isik esitas sarnase väite tootekategooria 24 kohta. Need väited võeti vastu, kuna – nagu eelnevalt selgitatud – tootekategooriaid 10, 19 ja 24 puudutavad statistilised impordiandmed näitasid tegelikult kogu ajavahemikul 2013. aastast kuni hiliseima perioodini üldist impordi kasvu. Peale selle kasvasid kõnealuse kolme tootekategooria impordimahud ka ajal 2017. aastast kuni hiliseima perioodini. Lisaks, nagu näidatakse põhjenduses 34, kuuluvad need tooted tooteperedesse, mille import samuti kasvas ajavahemikul 2013. aastast kuni hiliseima perioodini.

| (38) | Mitu huvitatud isikut väitis, et äkilist, järsku, olulist ja hiljutist impordi kasvu ei olnud, ning viitasid apellatsioonikogu aruannetele kaasuses Argentiina jalatsite (12) kohta, samuti teistes WTO kaasustes, näiteks USA nisugluteeni (13), Ukraina sõiduautode (14) ja USA terase kaitsemeetmete (15) kohta. Kokkuvõtlikult näitab see praktika, et ei piisa sellest, kui uurimine näitab lihtsalt impordi kasvu viie aasta jooksul. Kasv peab olema nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt piisavalt hiljutine, äkiline ja oluline, et põhjustada olulist kahju või tekitada olulise kahju ohtu. Samuti on kohtupraktikas täpsustatud sõnade „järsk“ („sisaldab kiiret suunamuutust“) ja „äkiline“ („toimub ettenägematult; ootamatu“ või „terav“) tähendusi. Ka teised isikud väitsid, et impordi kasv oli püsiv või et import kasvas kuni 2015. aastani, ilma et pärast seda oleks esinenud järsku, äkilist või olulist kasvu. |
| --- | --- |

(38)

Mitu huvitatud isikut väitis, et äkilist, järsku, olulist ja hiljutist impordi kasvu ei olnud, ning viitasid apellatsioonikogu aruannetele kaasuses Argentiina jalatsite (12) kohta, samuti teistes WTO kaasustes, näiteks USA nisugluteeni (13), Ukraina sõiduautode (14) ja USA terase kaitsemeetmete (15) kohta. Kokkuvõtlikult näitab see praktika, et ei piisa sellest, kui uurimine näitab lihtsalt impordi kasvu viie aasta jooksul. Kasv peab olema nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt piisavalt hiljutine, äkiline ja oluline, et põhjustada olulist kahju või tekitada olulise kahju ohtu. Samuti on kohtupraktikas täpsustatud sõnade „järsk“ („sisaldab kiiret suunamuutust“) ja „äkiline“ („toimub ettenägematult; ootamatu“ või „terav“) tähendusi. Ka teised isikud väitsid, et impordi kasv oli püsiv või et import kasvas kuni 2015. aastani, ilma et pärast seda oleks esinenud järsku, äkilist või olulist kasvu.

12

13

14

15

| (39) | Sellega seoses tuletatakse kõigepealt meelde, et komisjon analüüsis põhjalikult 28 tootekategooria impordimahtusid ajavahemikul 2013–2017 (võttes arvesse impordi arengusuundumusi uurimisperioodil, mitte ei võrrelnud üksnes lõpptulemusi) ning et komisjon analüüsis ka impordi arengut hiliseimal perioodil. Selle alusel on komisjon eelnevalt välja jätnud mõned tootekategooriad, mille import ei suurenenud ajavahemikul 2013. aastast kuni hiliseima perioodini. Peale selle järeldas komisjon, nagu punktides 33, 35 ja 36 selgitatakse, et impordi absoluutne maht oli ajavahemikul 2013. aastast kuni hiliseima perioodini kasvanud 71 % üldiselt ning tooteperedes 60 % – 97 %. Lisaks näitab ka Eurostati statistika, et import kasvas 2013.–2015. aastal 45 % ning et see järsk kasv jätkus kuni hiliseima perioodini, moodustades kokku 71 %. Sarnast trendi võib näha ka impordi suhtelise kasvu osas. Eelnevast lähtuvalt leiab kinnitust, et impordi kasv oli kohtupraktikas täpsustatud tähenduses järsk ja äkiline. Kasvu ulatust arvestades leiab kinnitust ka see, et kasv oli oluline. Mis puutub selle hiljutisse olemusse, siis märgib komisjon, et puudub konkreetne õiguspraktika sõna „hiljutine“ tõlgendamise kohta. Apellatsioonikogu on tõlgendanud ainult nõuet, et liige võib taotleda kaitsemeedet ainult juhul, kui toodet imporditakse suurenenud kogustes. Seda tõlgendati nii, et impordi kasv peab olema piisavalt hiljutine, et põhjustada olulist kahju või tekitada selle ohtu (16). Komisjon kinnitas, et impordi kasv, võttes arvesse ajavahemiku 2013–HP või isegi 2015–HP arengusuundumusi, oli piisavalt hiljutine, et põhjustada olulist kahju või selle ohtu. Seega lükkas komisjon tagasi eespool toodud väited impordi kasvu puuduliku kvalifitseerumise kohta. |
| --- | --- |

(39)

Sellega seoses tuletatakse kõigepealt meelde, et komisjon analüüsis põhjalikult 28 tootekategooria impordimahtusid ajavahemikul 2013–2017 (võttes arvesse impordi arengusuundumusi uurimisperioodil, mitte ei võrrelnud üksnes lõpptulemusi) ning et komisjon analüüsis ka impordi arengut hiliseimal perioodil. Selle alusel on komisjon eelnevalt välja jätnud mõned tootekategooriad, mille import ei suurenenud ajavahemikul 2013. aastast kuni hiliseima perioodini. Peale selle järeldas komisjon, nagu punktides 33, 35 ja 36 selgitatakse, et impordi absoluutne maht oli ajavahemikul 2013. aastast kuni hiliseima perioodini kasvanud 71 % üldiselt ning tooteperedes 60 % – 97 %. Lisaks näitab ka Eurostati statistika, et import kasvas 2013.–2015. aastal 45 % ning et see järsk kasv jätkus kuni hiliseima perioodini, moodustades kokku 71 %. Sarnast trendi võib näha ka impordi suhtelise kasvu osas. Eelnevast lähtuvalt leiab kinnitust, et impordi kasv oli kohtupraktikas täpsustatud tähenduses järsk ja äkiline. Kasvu ulatust arvestades leiab kinnitust ka see, et kasv oli oluline. Mis puutub selle hiljutisse olemusse, siis märgib komisjon, et puudub konkreetne õiguspraktika sõna „hiljutine“ tõlgendamise kohta. Apellatsioonikogu on tõlgendanud ainult nõuet, et liige võib taotleda kaitsemeedet ainult juhul, kui toodet imporditakse suurenenud kogustes. Seda tõlgendati nii, et impordi kasv peab olema piisavalt hiljutine, et põhjustada olulist kahju või tekitada selle ohtu (16). Komisjon kinnitas, et impordi kasv, võttes arvesse ajavahemiku 2013–HP või isegi 2015–HP arengusuundumusi, oli piisavalt hiljutine, et põhjustada olulist kahju või selle ohtu. Seega lükkas komisjon tagasi eespool toodud väited impordi kasvu puuduliku kvalifitseerumise kohta.

16

| (40) | Mitu huvitatud isikut väitis, et komisjoni lõpp-punktide analüüs agregeeritud tasemel ei olnud piisav ning et tulnuks analüüsida ka vahepealseid trende ajavahemikul 2013–2017, nii nagu tehti WTO vaidluste lahendamise praktikas, näiteks USA terase kaitsemeetmete (17) ja Ukraina sõiduautode (18) puhul. Selle praktika kohaselt ei tohi analüüs tugineda ainult analüüsiperioodi lõpp-punktidele, kuna see võib viia manipuleeritud tulemusteni juhtudel, kui puudub selge ja katkematu impordimahtude kasvutrend. Samuti näeb vaidluste lahendamise praktika ette, et uurimisasutus peab esitama põhjendatud ja piisava selgituse selle kohta, milline on olnud impordi areng lõpp-punktide vahel. |
| --- | --- |

(40)

Mitu huvitatud isikut väitis, et komisjoni lõpp-punktide analüüs agregeeritud tasemel ei olnud piisav ning et tulnuks analüüsida ka vahepealseid trende ajavahemikul 2013–2017, nii nagu tehti WTO vaidluste lahendamise praktikas, näiteks USA terase kaitsemeetmete (17) ja Ukraina sõiduautode (18) puhul. Selle praktika kohaselt ei tohi analüüs tugineda ainult analüüsiperioodi lõpp-punktidele, kuna see võib viia manipuleeritud tulemusteni juhtudel, kui puudub selge ja katkematu impordimahtude kasvutrend. Samuti näeb vaidluste lahendamise praktika ette, et uurimisasutus peab esitama põhjendatud ja piisava selgituse selle kohta, milline on olnud impordi areng lõpp-punktide vahel.

17

18

| (41) | Komisjon märgib, et ta ei ole teinud ainult lõpp-punktide analüüsi, kuna ta analüüsis ka vahepealseid arengusuundumusi, nagu selgitatakse eespool põhjendustes 33–36, ning koostas piisava ja põhjendatud impordi arengusuundumuste analüüsi. Seetõttu lükati kõnealused väited tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon märgib, et ta ei ole teinud ainult lõpp-punktide analüüsi, kuna ta analüüsis ka vahepealseid arengusuundumusi, nagu selgitatakse eespool põhjendustes 33–36, ning koostas piisava ja põhjendatud impordi arengusuundumuste analüüsi. Seetõttu lükati kõnealused väited tagasi.

| (42) | Mõned huvitatud isikud märkisid, et impordi kujunemise analüüs ajavahemikul 2013–2017 on eksitav, kuna 2013. aasta impordi maht oli ülemaailmse majanduskriisi tagajärjel ebanormaalselt väike ning et järgnenud perioodi kasv tähendas vaid normaalse olukorra taastumist. |
| --- | --- |

(42)

Mõned huvitatud isikud märkisid, et impordi kujunemise analüüs ajavahemikul 2013–2017 on eksitav, kuna 2013. aasta impordi maht oli ülemaailmse majanduskriisi tagajärjel ebanormaalselt väike ning et järgnenud perioodi kasv tähendas vaid normaalse olukorra taastumist.

| (43) | Selles osas leidis komisjon, et 2013. aasta valimine lähtepunktiks ei rikkunud asjaomast analüüsi. Kuigi ELi terasetarbimine kasvas 2013.–2017. aastal 14 % võrra (vt tabelit 4 allpool), saavutati see kasv selle perioodi vältel järk-järgult. Seevastu import kasvas import samal ajavahemikul palju kiiremini kui ELi nõudlus, nimelt 64 %, ja palju kiiremini kui ELi tarbimine. Selle tulemusel suurenes impordi turuosa 2013.–2017. aastal 5,4 protsendipunkti võrra (12,7 %-lt 18,1 %-le). Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(43)

Selles osas leidis komisjon, et 2013. aasta valimine lähtepunktiks ei rikkunud asjaomast analüüsi. Kuigi ELi terasetarbimine kasvas 2013.–2017. aastal 14 % võrra (vt tabelit 4 allpool), saavutati see kasv selle perioodi vältel järk-järgult. Seevastu import kasvas import samal ajavahemikul palju kiiremini kui ELi nõudlus, nimelt 64 %, ja palju kiiremini kui ELi tarbimine. Selle tulemusel suurenes impordi turuosa 2013.–2017. aastal 5,4 protsendipunkti võrra (12,7 %-lt 18,1 %-le). Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.

| (44) | Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu import tulnuks impordimahtude analüüsist välja jätta. Sellega seoses tuleks märkida, et juriidilist nõuet selliseks väljajätmiseks ei ole. Igal juhul püsis selline import liidu tootmisharult saadud küsimustike vastuste alusel ajavahemikul 2013–2017 stabiilsena ning moodustas vaid marginaalse osa koguimpordist (moodustades 0,3–0,7 % koguimpordist). Seepärast lükati ülaltoodud väide tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharu import tulnuks impordimahtude analüüsist välja jätta. Sellega seoses tuleks märkida, et juriidilist nõuet selliseks väljajätmiseks ei ole. Igal juhul püsis selline import liidu tootmisharult saadud küsimustike vastuste alusel ajavahemikul 2013–2017 stabiilsena ning moodustas vaid marginaalse osa koguimpordist (moodustades 0,3–0,7 % koguimpordist). Seepärast lükati ülaltoodud väide tagasi.

| (45) | Üks huvitatud isik väitis, et seestöötlemise protseduuri alusel toimunud import tulnuks impordimahtude analüüsist üldiselt ja eriti tootekategooria 25 puhul välja jätta. Siinkohal tuleb märkida, et kõigi muude tootekategooriate puhul, peale kategooria 25, ei muutu täheldatud impordimahu areng, kui seestöötlemise protseduuri alusel toimunud import analüüsist välja jätta. Konkreetselt tootekategooria 25 puhul jäi ühe liidu tootja müük alla kolmanda riigi turul tegutseva eksportiva tootja kasuks. Seetõttu peeti asjakohaseks lisada sellised mahud impordi kasvu hindamisse, et kajastada kolmandate riikide impordi täielikku mõju. Sellest tulenevalt lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(45)

Üks huvitatud isik väitis, et seestöötlemise protseduuri alusel toimunud import tulnuks impordimahtude analüüsist üldiselt ja eriti tootekategooria 25 puhul välja jätta. Siinkohal tuleb märkida, et kõigi muude tootekategooriate puhul, peale kategooria 25, ei muutu täheldatud impordimahu areng, kui seestöötlemise protseduuri alusel toimunud import analüüsist välja jätta. Konkreetselt tootekategooria 25 puhul jäi ühe liidu tootja müük alla kolmanda riigi turul tegutseva eksportiva tootja kasuks. Seetõttu peeti asjakohaseks lisada sellised mahud impordi kasvu hindamisse, et kajastada kolmandate riikide impordi täielikku mõju. Sellest tulenevalt lükati kõnealune väide tagasi.

| (46) | Teatavad huvitatud isikud väitsid, et tootekategooriate 1, 6, 7, 17 ja 28 impordimaht ja vastav turuosa vähenesid ajavahemikul 2016–2017. Selle kohta märgib komisjon, et ta võttis lõplikul otsustamisel arvesse ka impordi arengut hiliseimal perioodil ning selle alusel kasvas import kõigis nimetatud kategooriates peale kategooria 7. Kuid isegi selles kategoorias oli hiliseima perioodi import oluliselt suurem kui aastatel 2013–2014. Lisaks sellele analüüsis komisjon üleüldiselt kõiki terasetooteid ning eraldi kolme määratletud tooteperet ja tegi järelduse, et kogu analüüsitud ajavahemikul toimus üldine impordi kasv. See väide lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(46)

Teatavad huvitatud isikud väitsid, et tootekategooriate 1, 6, 7, 17 ja 28 impordimaht ja vastav turuosa vähenesid ajavahemikul 2016–2017. Selle kohta märgib komisjon, et ta võttis lõplikul otsustamisel arvesse ka impordi arengut hiliseimal perioodil ning selle alusel kasvas import kõigis nimetatud kategooriates peale kategooria 7. Kuid isegi selles kategoorias oli hiliseima perioodi import oluliselt suurem kui aastatel 2013–2014. Lisaks sellele analüüsis komisjon üleüldiselt kõiki terasetooteid ning eraldi kolme määratletud tooteperet ja tegi järelduse, et kogu analüüsitud ajavahemikul toimus üldine impordi kasv. See väide lükati seetõttu tagasi.

| (47) | Niisiis järeldab komisjon, et hindamise käigus uuritud toote puhul on toimunud äkiline, järsk ja oluline impordi kasv nii absoluutselt kui ka suhteliselt vaadelduna. Seda järeldust kinnitavad ka kolme hinnatud tootepere tasandi andmed. |
| --- | --- |

(47)

Niisiis järeldab komisjon, et hindamise käigus uuritud toote puhul on toimunud äkiline, järsk ja oluline impordi kasv nii absoluutselt kui ka suhteliselt vaadelduna. Seda järeldust kinnitavad ka kolme hinnatud tootepere tasandi andmed.

4.   ETTENÄGEMATUD SÜNDMUSED

ETTENÄGEMATUD SÜNDMUSED

| (48) | Nagu ajutise määruse põhjendustes 30–36 üksikasjalikult selgitatakse, oli komisjon teinud esialgse järelduse, et eespool nimetatud kasv teatavate terasetoodete impordis liitu oli olnud ettenägematute sündmuste tagajärg, mille põhjuseks oli hulk tegureid, mis tekitasid ja võimendasid tasakaalustamatust vaatlusaluse toote rahvusvahelises kaubanduses. |
| --- | --- |

(48)

Nagu ajutise määruse põhjendustes 30–36 üksikasjalikult selgitatakse, oli komisjon teinud esialgse järelduse, et eespool nimetatud kasv teatavate terasetoodete impordis liitu oli olnud ettenägematute sündmuste tagajärg, mille põhjuseks oli hulk tegureid, mis tekitasid ja võimendasid tasakaalustamatust vaatlusaluse toote rahvusvahelises kaubanduses.

| (49) | Nende tegurite hulka kuulusid ennenägematu terasetootmise ülevõimsus, mis on püsinud hoolimata paljudest kogu maailmas selle vähendamiseks rakendatud meetmetest; seda ülevõimsust teravdasid omakorda turgu moonutavad subsiidiumid ja riiklikud toetusmeetmed, mis tõid kaasa hinnalanguse, kaubandust piiravate tavade sagedasema kasutamise, kaubanduse kaitsemeetmed ning USA paragrahvi 232 kohased meetmed, mis võeti vastu 2018. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(49)

Nende tegurite hulka kuulusid ennenägematu terasetootmise ülevõimsus, mis on püsinud hoolimata paljudest kogu maailmas selle vähendamiseks rakendatud meetmetest; seda ülevõimsust teravdasid omakorda turgu moonutavad subsiidiumid ja riiklikud toetusmeetmed, mis tõid kaasa hinnalanguse, kaubandust piiravate tavade sagedasema kasutamise, kaubanduse kaitsemeetmed ning USA paragrahvi 232 kohased meetmed, mis võeti vastu 2018. aasta märtsis.

| (50) | Mitu huvitatud isikut väitis, et ettenägematuid sündmusi tuleks tõestada iga tootekategooria puhul. Komisjon ei nõustu nende seisukohtadega ning leiab, et arvestades punktis 2.1 selgitatud tugevat omavahelist mõju ja seoseid tootekategooriate vahel, piisab sellest, kui tõestada ettenägematute sündmuste toimumist üldisel tasandil. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Mitu huvitatud isikut väitis, et ettenägematuid sündmusi tuleks tõestada iga tootekategooria puhul. Komisjon ei nõustu nende seisukohtadega ning leiab, et arvestades punktis 2.1 selgitatud tugevat omavahelist mõju ja seoseid tootekategooriate vahel, piisab sellest, kui tõestada ettenägematute sündmuste toimumist üldisel tasandil. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.

| (51) | Ülevõimsuse kohta väitis mitu huvitatud isikut, et ülevõimsus on komisjonile hästi teada ning seda ei saa lugeda ettenägematuks sündmuseks. Samuti väitsid nad, et komisjon oli varem seostanud liidu tootmisharu kantud kahju dumpinguhinnaga või subsideeritud impordiga ning et seost impordi kasvu ja terasetootmise ülevõimsuse ettenägematu kujunemise vahel ei olnud tõestatud. |
| --- | --- |

(51)

Ülevõimsuse kohta väitis mitu huvitatud isikut, et ülevõimsus on komisjonile hästi teada ning seda ei saa lugeda ettenägematuks sündmuseks. Samuti väitsid nad, et komisjon oli varem seostanud liidu tootmisharu kantud kahju dumpinguhinnaga või subsideeritud impordiga ning et seost impordi kasvu ja terasetootmise ülevõimsuse ettenägematu kujunemise vahel ei olnud tõestatud.

| (52) | Selle kohta tuleb esmalt märkida, et väljaande „Global Trade Alert“ raporti „Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism“ (19) („Ülejäägid: teras, ülevõimsus ja protektsionism“) joonise 2.3 kohaselt vähenes maailma toorterase ülevõimsus aastatel 2009–2011, pöördudes aastatel 2011–2016 tõusule. Võttes arvesse, et toorterase tootmise ülevõimsus aastal 2011 oli juba selgelt üle tolle aasta kogutoodangu, loodeti toorterase tootmisvõimsuse vähenemist või vähemalt samale tasemele jäämist, et parandada tootmisvõimsuse rakendamist ja kulutõhusust. Ootamatult jätkus aga pärast 2011. aastat toorterase tootmisvõimsuse kasv, luues täiendavat ülemaailmset ülevõimsust, mida kinnitab komisjoni teatis „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“ (20). Arvestades kirjeldatud sündmuste ajastust ja eriti seda, et tootmise ülevõimsus kasvas ajal, kui majanduslikult oodati selle vähenemist, järeldatakse, et terasetootmise ülevõimsust tuleks käsitleda ettenägematu sündmusena. |
| --- | --- |

(52)

Selle kohta tuleb esmalt märkida, et väljaande „Global Trade Alert“ raporti „Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism“ (19) („Ülejäägid: teras, ülevõimsus ja protektsionism“) joonise 2.3 kohaselt vähenes maailma toorterase ülevõimsus aastatel 2009–2011, pöördudes aastatel 2011–2016 tõusule. Võttes arvesse, et toorterase tootmise ülevõimsus aastal 2011 oli juba selgelt üle tolle aasta kogutoodangu, loodeti toorterase tootmisvõimsuse vähenemist või vähemalt samale tasemele jäämist, et parandada tootmisvõimsuse rakendamist ja kulutõhusust. Ootamatult jätkus aga pärast 2011. aastat toorterase tootmisvõimsuse kasv, luues täiendavat ülemaailmset ülevõimsust, mida kinnitab komisjoni teatis „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“ (20). Arvestades kirjeldatud sündmuste ajastust ja eriti seda, et tootmise ülevõimsus kasvas ajal, kui majanduslikult oodati selle vähenemist, järeldatakse, et terasetootmise ülevõimsust tuleks käsitleda ettenägematu sündmusena.

19

20

| (53) | Seoses varasematel ebaausate kaubandustavade vastu võitlemise uurimistel kinnitatud põhjusliku seosega viidatakse eespool nimetatud teatisele, mille kohaselt tunnistatakse selliseid uurimisi meetmetena, mida võetakse üleilmse tootmisvõimsuse ülejäägi leevendamiseks. Sel alusel on selge, et ülevõimsus on olemuslikult tihedalt seotud dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordiga. Siiski ei uurita dumpinguvastastes ja subsiidiumivastastes uurimistes terasesektori ülevõimsust ettenägematu sündmusena, kuna kõnealuste kaubanduse heastamismeetmete kehtestamise aluseks olevas hindamises ei ole sellist nõuet. |
| --- | --- |

(53)

Seoses varasematel ebaausate kaubandustavade vastu võitlemise uurimistel kinnitatud põhjusliku seosega viidatakse eespool nimetatud teatisele, mille kohaselt tunnistatakse selliseid uurimisi meetmetena, mida võetakse üleilmse tootmisvõimsuse ülejäägi leevendamiseks. Sel alusel on selge, et ülevõimsus on olemuslikult tihedalt seotud dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordiga. Siiski ei uurita dumpinguvastastes ja subsiidiumivastastes uurimistes terasesektori ülevõimsust ettenägematu sündmusena, kuna kõnealuste kaubanduse heastamismeetmete kehtestamise aluseks olevas hindamises ei ole sellist nõuet.

| (54) | Mis puudutab terasetootmise ülevõimsuse ettenägematu arengu ja impordi kasvu vahelist seost, siis on selge, et eksportivaid tootjaid huvitab oma tootmisvõimsuse rakendamise maksimeerimine. Olukordades, kus pärast omamaiste turgude varustamist on tootmisvõimsust üle, otsivad nad täiendavaid tegevusvõimalusi eksporditurgudel ja suurendavad seeläbi neil turgudel impordimahtusid. Seepärast tuleb kõnealused väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(54)

Mis puudutab terasetootmise ülevõimsuse ettenägematu arengu ja impordi kasvu vahelist seost, siis on selge, et eksportivaid tootjaid huvitab oma tootmisvõimsuse rakendamise maksimeerimine. Olukordades, kus pärast omamaiste turgude varustamist on tootmisvõimsust üle, otsivad nad täiendavaid tegevusvõimalusi eksporditurgudel ja suurendavad seeläbi neil turgudel impordimahtusid. Seepärast tuleb kõnealused väited tagasi lükata.

| (55) | Kaubandust piiravate meetmete vastuvõtmise olulise sagenemise osas väitis mitu isikut, et neid ei tohiks käsitleda ettenägematute sündmustena, kuna need on tunnustatud erandid WTO üldreeglitest ning et kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete arv 2017. aastal vähenes. Samuti väitsid nad, et seos impordi kasvu ja kaubandust piiravate meetmete kui ettenägematu sündmuse vahel oli tõestamata. |
| --- | --- |

(55)

Kaubandust piiravate meetmete vastuvõtmise olulise sagenemise osas väitis mitu isikut, et neid ei tohiks käsitleda ettenägematute sündmustena, kuna need on tunnustatud erandid WTO üldreeglitest ning et kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete arv 2017. aastal vähenes. Samuti väitsid nad, et seos impordi kasvu ja kaubandust piiravate meetmete kui ettenägematu sündmuse vahel oli tõestamata.

| (56) | Komisjon ei nõustu nende väidetega, kuna asjaolu, et piiravaid meetmeid rakendatakse WTO reeglite raames, ei tähenda, et neid ei saaks käsitleda ettenägematu sündmusena. Komisjon ei vaidlusta riikide õigust rakendada dumpingu- või subsiidiumivastaseid meetmeid kooskõlas asjakohaste WTO reeglitega. Probleem seisneb aga selles, et kolmandad riigid kehtestavad enneolematult suurel hulgal selliseid meetmeid, mis on põhjustanud kaubavahetuse ümbersuunamise, mille tagajärjel on suurenenud ELi tulev import. Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 34 märkis komisjon, et kui WTO statistika kohaselt algatati aastatel 2011–2013 keskmiselt 77 terasega seotud uurimist aastas, siis aastatel 2015–2016 tõusis see keskmine 117-le. Neid eespool kirjeldatud arve, mis viitavad impordi kasvu kaasa toonud ettenägematule sündmusele, ei ole ükski isik kahtluse alla seadnud. Nendel põhjustel lükati eespool esitatud väited tagasi. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon ei nõustu nende väidetega, kuna asjaolu, et piiravaid meetmeid rakendatakse WTO reeglite raames, ei tähenda, et neid ei saaks käsitleda ettenägematu sündmusena. Komisjon ei vaidlusta riikide õigust rakendada dumpingu- või subsiidiumivastaseid meetmeid kooskõlas asjakohaste WTO reeglitega. Probleem seisneb aga selles, et kolmandad riigid kehtestavad enneolematult suurel hulgal selliseid meetmeid, mis on põhjustanud kaubavahetuse ümbersuunamise, mille tagajärjel on suurenenud ELi tulev import. Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 34 märkis komisjon, et kui WTO statistika kohaselt algatati aastatel 2011–2013 keskmiselt 77 terasega seotud uurimist aastas, siis aastatel 2015–2016 tõusis see keskmine 117-le. Neid eespool kirjeldatud arve, mis viitavad impordi kasvu kaasa toonud ettenägematule sündmusele, ei ole ükski isik kahtluse alla seadnud. Nendel põhjustel lükati eespool esitatud väited tagasi.

| (57) | Mis puudutab USA paragrahvi 232 kohaseid meetmeid, siis mitu huvitatud isikut väitis, et neid meetmeid ei saa käsitleda ettenägematu ja impordi kasvu põhjustava sündmusena, kuna need kehtestati pärast ajavahemikku 2013–2017. Teised huvitatud isikud märkisid, et isegi perioodil 2018. aasta jaanuarist märtsini toimunud importi ei mõjutanud USA paragrahvi 232 kohased meetmed. |
| --- | --- |

(57)

Mis puudutab USA paragrahvi 232 kohaseid meetmeid, siis mitu huvitatud isikut väitis, et neid meetmeid ei saa käsitleda ettenägematu ja impordi kasvu põhjustava sündmusena, kuna need kehtestati pärast ajavahemikku 2013–2017. Teised huvitatud isikud märkisid, et isegi perioodil 2018. aasta jaanuarist märtsini toimunud importi ei mõjutanud USA paragrahvi 232 kohased meetmed.

| (58) | Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et kuigi USA paragrahvi 232 kohased meetmed kehtestati tegelikult 8. märtsil 2018, algatati nende vastuvõtmiseni viinud uurimine juba 2017. aasta aprillis ning aruanne, mille põhjal need otsustati vastu võtta, avaldati 11. jaanuaril 2018. Isegi kui USA paragrahvi 232 kohased meetmed ei oleks väidetavalt saanud avaldada impordile mingit mõju enne nende vastuvõtmist, tekitas ainuüksi uurimise algatamine turul kahtlemata ebakindlust ja mõjutas terasekaubanduse voogusid. Peale selle, nagu allpool täiendavalt kinnitust leiab, leidis komisjon pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete vastuvõtmist, et kaubavahetuse ümbersuunamine oli teatavate tootekategooriate puhul juba toimumas. |
| --- | --- |

(58)

Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et kuigi USA paragrahvi 232 kohased meetmed kehtestati tegelikult 8. märtsil 2018, algatati nende vastuvõtmiseni viinud uurimine juba 2017. aasta aprillis ning aruanne, mille põhjal need otsustati vastu võtta, avaldati 11. jaanuaril 2018. Isegi kui USA paragrahvi 232 kohased meetmed ei oleks väidetavalt saanud avaldada impordile mingit mõju enne nende vastuvõtmist, tekitas ainuüksi uurimise algatamine turul kahtlemata ebakindlust ja mõjutas terasekaubanduse voogusid. Peale selle, nagu allpool täiendavalt kinnitust leiab, leidis komisjon pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete vastuvõtmist, et kaubavahetuse ümbersuunamine oli teatavate tootekategooriate puhul juba toimumas.

| (59) | Samuti tuleb siin märkida, et USA paragrahvi 232 kohased meetmed on kiirendanud impordi kasvu seeläbi, et on loonud uusi kaubavahetuse ümbersuunamise vooge lisaks juba enne seda valitsenud kasvavale trendile. Nagu tabelis 14 näidatakse, viitavad kättesaadavad statistilised andmed sellele, et teistel kuudel peale 2018. aasta aprilli muutusid teraseimpordi mahud USAsse pidevalt vastavatest 2017. aasta mahtudest väiksemaks. See langeb kokku vastupidise liidus täheldatud impordi kasvutrendiga, kus, nagu tabel 12 näitab, olid kuu impordimahud pidevalt kõrgemal tasemel kui aasta varem. |
| --- | --- |

(59)

Samuti tuleb siin märkida, et USA paragrahvi 232 kohased meetmed on kiirendanud impordi kasvu seeläbi, et on loonud uusi kaubavahetuse ümbersuunamise vooge lisaks juba enne seda valitsenud kasvavale trendile. Nagu tabelis 14 näidatakse, viitavad kättesaadavad statistilised andmed sellele, et teistel kuudel peale 2018. aasta aprilli muutusid teraseimpordi mahud USAsse pidevalt vastavatest 2017. aasta mahtudest väiksemaks. See langeb kokku vastupidise liidus täheldatud impordi kasvutrendiga, kus, nagu tabel 12 näitab, olid kuu impordimahud pidevalt kõrgemal tasemel kui aasta varem.

| (60) | Teised huvitatud isikud viitasid sellele, et paragrahvi 232 kohaste meetmete mõju tuleks välja jätta või seda mitte üle hinnata, kuna need meetmed toimivad paljude tootepõhiste eranditega. Samas kontekstis väideti, et Korea eksport ei ole probleem, kuna Korea on taganud endale USA valitsuselt piisava ekspordikvoodi mahu. |
| --- | --- |

(60)

Teised huvitatud isikud viitasid sellele, et paragrahvi 232 kohaste meetmete mõju tuleks välja jätta või seda mitte üle hinnata, kuna need meetmed toimivad paljude tootepõhiste eranditega. Samas kontekstis väideti, et Korea eksport ei ole probleem, kuna Korea on taganud endale USA valitsuselt piisava ekspordikvoodi mahu.

| (61) | Sellega seoses tuleb märkida, et ainult Austraalia jäeti paragrahvi 232 kohaste meetmete alt tingimusteta välja ning et asjaomaste toodete import moodustas kogu USA impordist aastal 2017 umbes 1 % (21). Teistele riikidele, näiteks Lõuna-Koreale, Argentinale ja Brasiiliale anti tariifivaba kvoot, kuid neid ei jäetud meetmete rakendamise alt välja. Nende riikide osas tuleb panna tähele, et suurem osa kvoote määrati nullile ning et paljud kvoodid olid eraldamise ajaks juba ammendatud (22). Sellest lähtuvalt järeldatakse, et eraldatud kvoodid ei garanteeri, et neist piisaks kaubavahetuse ümbersuunamise vältimiseks. Lisaks ilmneb kättesaadavatest statistilistest andmetest, et need kolm riiki moodustasid 2017. aastal vähem kui 20 % koguimpordist. Seetõttu lükati vastavasisulised kvootidega seotud väited tagasi. |
| --- | --- |

(61)

Sellega seoses tuleb märkida, et ainult Austraalia jäeti paragrahvi 232 kohaste meetmete alt tingimusteta välja ning et asjaomaste toodete import moodustas kogu USA impordist aastal 2017 umbes 1 % (21). Teistele riikidele, näiteks Lõuna-Koreale, Argentinale ja Brasiiliale anti tariifivaba kvoot, kuid neid ei jäetud meetmete rakendamise alt välja. Nende riikide osas tuleb panna tähele, et suurem osa kvoote määrati nullile ning et paljud kvoodid olid eraldamise ajaks juba ammendatud (22). Sellest lähtuvalt järeldatakse, et eraldatud kvoodid ei garanteeri, et neist piisaks kaubavahetuse ümbersuunamise vältimiseks. Lisaks ilmneb kättesaadavatest statistilistest andmetest, et need kolm riiki moodustasid 2017. aastal vähem kui 20 % koguimpordist. Seetõttu lükati vastavasisulised kvootidega seotud väited tagasi.

21

22

| (62) | Eelnevat arvestades leiab kinnitust, et põhjenduses 49 kirjeldatud ettenägematud sündmused on põhjustanud ja põhjustavad edaspidigi teraseimpordi kasvu liitu. |
| --- | --- |

(62)

Eelnevat arvestades leiab kinnitust, et põhjenduses 49 kirjeldatud ettenägematud sündmused on põhjustanud ja põhjustavad edaspidigi teraseimpordi kasvu liitu.

5.   OLULISE KAHJU OHT

OLULISE KAHJU OHT

| (63) | Kooskõlas käesolevas uurimises määratletud üldise tootemääratlusega tehti uurimise esialgses etapis ka üldine kahjuanalüüs. Mõnel juhul näidati ajutises määruses näidete varal, et üldise analüüsi käigus kahju kohta tehtud järeldused leidsid kinnitust ka tootekategooriate tasandil. |
| --- | --- |

(63)

Kooskõlas käesolevas uurimises määratletud üldise tootemääratlusega tehti uurimise esialgses etapis ka üldine kahjuanalüüs. Mõnel juhul näidati ajutises määruses näidete varal, et üldise analüüsi käigus kahju kohta tehtud järeldused leidsid kinnitust ka tootekategooriate tasandil.

| (64) | Sarnaselt on kahju hindamine lõpliku uurimise etapis viidud ellu üldisel tasandil, täpsemalt vaatlusaluse toote suhtes, hõlmates seega 26 tootekategooriat, mille puhul komisjon leidis, et import on kasvanud. Kuid nagu ka impordi arengu puhul, täiendas komisjon oma analüüsi põhjenduses 21 osutatud kolme tootepere omaette hindamisega. |
| --- | --- |

(64)

Sarnaselt on kahju hindamine lõpliku uurimise etapis viidud ellu üldisel tasandil, täpsemalt vaatlusaluse toote suhtes, hõlmates seega 26 tootekategooriat, mille puhul komisjon leidis, et import on kasvanud. Kuid nagu ka impordi arengu puhul, täiendas komisjon oma analüüsi põhjenduses 21 osutatud kolme tootepere omaette hindamisega.

| (65) | Kahju analüüs tugineb liidu tootmisharu saadetud küsimustike vastustele. Pärast ajakohasema teabe saamist ja andmete kontrolli uuendati vajaduse korral esialgses etapis kirjeldatud kahju näitajaid, et võtta arvesse hiliseimad (2018. aasta) andmed. |
| --- | --- |

(65)

Kahju analüüs tugineb liidu tootmisharu saadetud küsimustike vastustele. Pärast ajakohasema teabe saamist ja andmete kontrolli uuendati vajaduse korral esialgses etapis kirjeldatud kahju näitajaid, et võtta arvesse hiliseimad (2018. aasta) andmed.

5.1.   Liidu terasetootmisharu olukorra üldine areng

Liidu terasetootmisharu olukorra üldine areng

5.1.1.   Tarbimine, omamaine müük ja turuosad

Tarbimine, omamaine müük ja turuosad

| (66) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites liidu tootjate müügile liidus kõigist riikidest pärineva impordi, jättes välja impordi EMP liikmesriikidest ja teatavatest riikidest, millega liit on sõlminud hetkel kehtiva majanduspartnerluse lepingu (vt põhjendust 30 eespool). |
| --- | --- |

(66)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, liites liidu tootjate müügile liidus kõigist riikidest pärineva impordi, jättes välja impordi EMP liikmesriikidest ja teatavatest riikidest, millega liit on sõlminud hetkel kehtiva majanduspartnerluse lepingu (vt põhjendust 30 eespool).

| (67) | Sel alusel kujunesid liidu tarbimine, liidu tootjate müük ja vastavad turuosad järgnevalt.

  Tabel 4


  Liidu tarbimine, omamaine müük ja turuosa











  (tuh t) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (kõik) | 148 455 | 155 730 | 160 742 | 166 375 | 169 350 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 105 | 108 | 112 | 114 |
| Omamaine müük (kõik) | 129 592 | 133 285 | 133 575 | 136 586 | 138 636 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 107 |
| Turuosa (kõik) | 87,3 % | 85,6 % | 83,1 % | 82,1 % | 81,9 % |
| Allikas: Eurostat ja tootmisharu andmed. |

(67)

Sel alusel kujunesid liidu tarbimine, liidu tootjate müük ja vastavad turuosad järgnevalt.

Tabel 4

Tabel 4

Liidu tarbimine, omamaine müük ja turuosa

Liidu tarbimine, omamaine müük ja turuosa

(tuh t)

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (kõik)

148 455

155 730

160 742

166 375

169 350

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

105

105

108

108

112

112

114

114

Omamaine müük (kõik)

129 592

133 285

133 575

136 586

138 636

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

107

107

Turuosa (kõik)

87,3 %

85,6 %

83,1 %

82,1 %

81,9 %

Allikas: Eurostat ja tootmisharu andmed.

Allikas:

| (68) | Asjaomase 26 tootekategooria kogutarbimine suurenes perioodil 2013–2017 järjekindlalt, kasvades kokku 14 %. Liidu tootmisharu tootjate müügimahud kasvasid sel ajavahemikul, kuid palju vähem kui liidu tarbimine, s.o ainult 7 % võrra. Niisiis vähenes liidu tootmisharu üldine turuosa vaatlusalusel perioodil järjepidevalt, 5,4 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(68)

Asjaomase 26 tootekategooria kogutarbimine suurenes perioodil 2013–2017 järjekindlalt, kasvades kokku 14 %. Liidu tootmisharu tootjate müügimahud kasvasid sel ajavahemikul, kuid palju vähem kui liidu tarbimine, s.o ainult 7 % võrra. Niisiis vähenes liidu tootmisharu üldine turuosa vaatlusalusel perioodil järjepidevalt, 5,4 protsendipunkti võrra.

5.1.2.   Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste ja varud

Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste ja varud

| (69) | Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste ja varud arenesid järgmiselt:

  Tabel 5


  Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, varud











  (tuh t) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (kõik) | 243 945 | 249 855 | 248 763 | 249 204 | 254 925 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 102 | 102 | 102 | 105 |
| Tootmisvõimsus (kõik) | 337 010 | 334 545 | 332 427 | 333 179 | 335 358 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 99 | 99 | 99 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (kõik) | 72 % | 75 % | 75 % | 75 % | 76 % |
| Varud (kõik) | 11 883 | 12 734 | 13 159 | 12 974 | 14 140 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 107 | 111 | 109 | 119 |
| Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused. |

(69)

Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste ja varud arenesid järgmiselt:

Tabel 5

Tabel 5

Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, varud

Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, varud

(tuh t)

2013

2014

2015

2016

2017

Toodang (kõik)

243 945

249 855

248 763

249 204

254 925

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

102

102

102

102

102

102

105

105

Tootmisvõimsus (kõik)

337 010

334 545

332 427

333 179

335 358

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

99

99

99

99

99

99

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine (kõik)

72 %

75 %

75 %

75 %

76 %

Varud (kõik)

11 883

12 734

13 159

12 974

14 140

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

107

107

111

111

109

109

119

119

Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused.

Allikas:

| (70) | Hinnatava vaatlusaluse toote tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil kokku 5 % võrra. Tootmisvõimsus jäi samaks ning seetõttu suurenes tootmisvõimsuse rakendamine ajavahemikul 2013–2017 kokku 4 protsendipunkti võrra. Koostööd tegevate liidu tootmisharu tootjate hoitavad varud suurenesid aastatel 2013–2017 kokku 19 % võrra. |
| --- | --- |

(70)

Hinnatava vaatlusaluse toote tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil kokku 5 % võrra. Tootmisvõimsus jäi samaks ning seetõttu suurenes tootmisvõimsuse rakendamine ajavahemikul 2013–2017 kokku 4 protsendipunkti võrra. Koostööd tegevate liidu tootmisharu tootjate hoitavad varud suurenesid aastatel 2013–2017 kokku 19 % võrra.

5.1.3.   Ühiku müügihinnad, kasumlikkus ja rahavood

Ühiku müügihinnad, kasumlikkus ja rahavood

| (71) | Ühiku müügihinnad, kasumlikkus ja rahavood arenesid järgmiselt

  Tabel 6


  Ühiku müügihind, kasumlikkus, rahavoog | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku müügihind (eurot/tonn) | 693,6 | 673,4 | 636,6 | 591,0 | 697,7 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 92 | 85 | 101 |
| Kasumlikkus (% käibest) | – 0,9 % | 0,8 % | 0,6 % | 2,1 % | 5,6 % |
| Rahavoog (miljon eurot) | 3 721 | 4 975 | 6 461 | 5 508 | 6 201 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 134 | 174 | 148 | 167 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(71)

Ühiku müügihinnad, kasumlikkus ja rahavood arenesid järgmiselt

Tabel 6

Tabel 6

Ühiku müügihind, kasumlikkus, rahavoog

Ühiku müügihind, kasumlikkus, rahavoog

2013

2014

2015

2016

2017

Ühiku müügihind (eurot/tonn)

693,6

673,4

636,6

591,0

697,7

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

97

97

92

92

85

85

101

101

Kasumlikkus (% käibest)

– 0,9 %

0,8 %

0,6 %

2,1 %

5,6 %

Rahavoog (miljon eurot)

3 721

4 975

6 461

5 508

6 201

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

134

134

174

174

148

148

167

167

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (72) | Kontrollitud ja uuendatud andmed kinnitavad ajutises määruses kindlaks tehtud tendentsi. Kõigi toodete puhul toimus liidu turul aastani 2016 märkimisväärne hinna alanemine. Pärast seda taastusid hinnad 2013. aasta tasemele. Kokkuvõttes ja hoolimata olulisest hinnalangusest suutis liidu tootmisharu vähendada oma tootmise kulukust, et saavutada 2016. aastal marginaalne kasum ja kasvatada seda 2017. aastal jätkusuutlikumale tasemele (5,6 %). Liidu tootmisharu üldine rahavoog suurenes 2013–2017 umbes 67 % võrra. |
| --- | --- |

(72)

Kontrollitud ja uuendatud andmed kinnitavad ajutises määruses kindlaks tehtud tendentsi. Kõigi toodete puhul toimus liidu turul aastani 2016 märkimisväärne hinna alanemine. Pärast seda taastusid hinnad 2013. aasta tasemele. Kokkuvõttes ja hoolimata olulisest hinnalangusest suutis liidu tootmisharu vähendada oma tootmise kulukust, et saavutada 2016. aastal marginaalne kasum ja kasvatada seda 2017. aastal jätkusuutlikumale tasemele (5,6 %). Liidu tootmisharu üldine rahavoog suurenes 2013–2017 umbes 67 % võrra.

5.1.4.   Tööhõive

Tööhõive

| (73) | Tööhõive osas kaotas liidu tootmisharu ajavahemikul 2013–2017, nagu alljärgnevas tabelis näidatud, 9 208 töökohta.

  Tabel 7


  Tööhõive











  (täistööaja ekvivalent) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (kõik) | 225 607 | 220 429 | 218 010 | 217 460 | 216 399 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 98 | 97 | 96 | 96 |
| Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused. |

(73)

Tööhõive osas kaotas liidu tootmisharu ajavahemikul 2013–2017, nagu alljärgnevas tabelis näidatud, 9 208 töökohta.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive

Tööhõive

(täistööaja ekvivalent)

2013

2014

2015

2016

2017

Tööhõive (kõik)

225 607

220 429

218 010

217 460

216 399

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

98

98

97

97

96

96

96

96

Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused.

Allikas:

5.2.   Liidu terasetootmisharu olukorra analüüs kolmes tootepere osas

Liidu terasetootmisharu olukorra analüüs kolmes tootepere osas

5.2.1.   Tarbimine, omamaine müük ja turuosad

Tarbimine, omamaine müük ja turuosad

| (74) | Kolmes tooteperes arenesid tarbimine, omamaine müük ja turuosad järgmiselt:

  Tabel 8


  Tarbimine, omamaine müük, turuosa tooteperede lõikes











  (tuh t) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (lehttooted) | 87 679 | 90 729 | 95 598 | 98 749 | 98 124 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 103 | 109 | 113 | 112 |
| Tarbimine (pikad tooted) | 50 829 | 53 333 | 54 160 | 55 890 | 57 921 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 105 | 107 | 110 | 114 |
| Tarbimine (torud) | 9 947 | 11 667 | 10 985 | 11 735 | 13 305 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 117 | 110 | 118 | 134 |
| | | | | | |
| Omamaine müük (lehttooted) | 75 212 | 76 365 | 77 020 | 78 274 | 77 601 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 102 | 102 | 104 | 103 |
| Omamaine müük (pikad tooted) | 46 461 | 47 679 | 47 757 | 48 935 | 51 095 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 103 | 103 | 105 | 110 |
| Omamaine müük (torud) | 7 920 | 9 241 | 8 799 | 9 377 | 9 940 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 117 | 111 | 118 | 126 |
| | | | | | |
| Turuosa (lehttooted) | 86 % | 84 % | 81 % | 79 % | 79 % |
| Turuosa (pikad tooted) | 91 % | 89 % | 88 % | 88 % | 88 % |
| Turuosa (torud) | 80 % | 79 % | 80 % | 80 % | 75 % |
| Allikas: Eurostat ja tootmisharu andmed. |

(74)

Kolmes tooteperes arenesid tarbimine, omamaine müük ja turuosad järgmiselt:

Tabel 8

Tabel 8

Tarbimine, omamaine müük, turuosa tooteperede lõikes

Tarbimine, omamaine müük, turuosa tooteperede lõikes

(tuh t)

2013

2014

2015

2016

2017

Tarbimine (lehttooted)

87 679

90 729

95 598

98 749

98 124

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

103

103

109

109

113

113

112

112

Tarbimine (pikad tooted)

50 829

53 333

54 160

55 890

57 921

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

105

105

107

107

110

110

114

114

Tarbimine (torud)

9 947

11 667

10 985

11 735

13 305

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

117

117

110

110

118

118

134

134

Omamaine müük (lehttooted)

75 212

76 365

77 020

78 274

77 601

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

102

102

102

102

104

104

103

103

Omamaine müük (pikad tooted)

46 461

47 679

47 757

48 935

51 095

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

103

103

103

103

105

105

110

110

Omamaine müük (torud)

7 920

9 241

8 799

9 377

9 940

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

117

117

111

111

118

118

126

126

Turuosa (lehttooted)

86 %

84 %

81 %

79 %

79 %

Turuosa (pikad tooted)

91 %

89 %

88 %

88 %

88 %

Turuosa (torud)

80 %

79 %

80 %

80 %

75 %

Allikas: Eurostat ja tootmisharu andmed.

Allikas:

| (75) | Lehttoodete tarbimine saavutas tipptaseme 2016. aastal, vähenedes seejärel pisut 2017. aastal ning kasvades kokkuvõttes 12 %. Pikkade toodete ja torude tarbimine suurenes järjepidevalt kuni 2017. aasta lõpuni, kasvades kokkuvõttes vastavalt 14 % ja 34 %. |
| --- | --- |

(75)

Lehttoodete tarbimine saavutas tipptaseme 2016. aastal, vähenedes seejärel pisut 2017. aastal ning kasvades kokkuvõttes 12 %. Pikkade toodete ja torude tarbimine suurenes järjepidevalt kuni 2017. aasta lõpuni, kasvades kokkuvõttes vastavalt 14 % ja 34 %.

| (76) | Kõigi terasetoodete müük suurenes ajavahemikul 2013–2017 kokku 7 % võrra. Samal ajal toimus sarnane, kuid tarbimisega võrreldes laugem kasv kolmes tooteperes: liidu tootmisharu tootjate lehttoodete müük kasvas 3 %, pikkade toodete müük 10 % ning torude müük 26 % võrra. |
| --- | --- |

(76)

Kõigi terasetoodete müük suurenes ajavahemikul 2013–2017 kokku 7 % võrra. Samal ajal toimus sarnane, kuid tarbimisega võrreldes laugem kasv kolmes tooteperes: liidu tootmisharu tootjate lehttoodete müük kasvas 3 %, pikkade toodete müük 10 % ning torude müük 26 % võrra.

| (77) | Liidu tootmisharu üldine turu areng (5 protsendipunktiline vähenemine) leidis kinnitust, kui analüüsiti eraldi lehttooteid (7 protsendipunktiline vähenemine), pikki tooteid (3 protsendipunktiline vähenemine) ja torusid (5 protsendipunktiline vähenemine). |
| --- | --- |

(77)

Liidu tootmisharu üldine turu areng (5 protsendipunktiline vähenemine) leidis kinnitust, kui analüüsiti eraldi lehttooteid (7 protsendipunktiline vähenemine), pikki tooteid (3 protsendipunktiline vähenemine) ja torusid (5 protsendipunktiline vähenemine).

5.2.2.   Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste ja varud

Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste ja varud

| (78) | Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste ja varud arenesid kolme tootepere puhul järgnevalt.

  Tabel 9


  Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, varud tooteperede lõikes











  (tuh t) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (lehttooted) | 172 873 | 177 224 | 176 567 | 177 247 | 180 986 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 103 | 102 | 103 | 105 |
| Tootmine (pikad tooted) | 59 082 | 59 535 | 60 079 | 59 706 | 60 572 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 101 | 102 | 101 | 103 |
| Tootmine (torud) | 11 991 | 13 096 | 12 116 | 12 251 | 13 366 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 109 | 101 | 102 | 111 |
| | | | | | |
| Tootmisvõimsus (lehttooted) | 234 615 | 233 689 | 230 216 | 230 921 | 232 220 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 100 | 98 | 98 | 99 |
| Tootmisvõimsus (pikad tooted) | 80 833 | 78 244 | 79 455 | 79 736 | 81 806 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 98 | 99 | 101 |
| Tootmisvõimsus (torud) | 24 053 | 25 482 | 27 721 | 27 255 | 24 224 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 106 | 115 | 113 | 101 |
| | | | | | |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (lehttooted) | 74 % | 76 % | 77 % | 77 % | 78 % |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (pikad tooted) | 73 % | 76 % | 76 % | 75 % | 74 % |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (torud) | 50 % | 51 % | 44 % | 45 % | 55 % |
| Varud (lehttooted) | 7 573 | 8 171 | 8 386 | 8 098 | 8 623 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 108 | 111 | 107 | 114 |
| Varud (pikad tooted) | 3 449 | 3 430 | 3 722 | 3 740 | 3 877 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 99 | 108 | 108 | 112 |
| Varud (torud) | 861 | 1 132 | 1 050 | 1 137 | 1 639 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 132 | 122 | 132 | 190 |
| Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused. |

(78)

Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste ja varud arenesid kolme tootepere puhul järgnevalt.

Tabel 9

Tabel 9

Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, varud tooteperede lõikes

Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, varud tooteperede lõikes

(tuh t)

2013

2014

2015

2016

2017

Tootmine (lehttooted)

172 873

177 224

176 567

177 247

180 986

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

103

103

102

102

103

103

105

105

Tootmine (pikad tooted)

59 082

59 535

60 079

59 706

60 572

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

101

101

102

102

101

101

103

103

Tootmine (torud)

11 991

13 096

12 116

12 251

13 366

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

109

109

101

101

102

102

111

111

Tootmisvõimsus (lehttooted)

234 615

233 689

230 216

230 921

232 220

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

100

100

98

98

98

98

99

99

Tootmisvõimsus (pikad tooted)

80 833

78 244

79 455

79 736

81 806

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

97

97

98

98

99

99

101

101

Tootmisvõimsus (torud)

24 053

25 482

27 721

27 255

24 224

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

106

106

115

115

113

113

101

101

Tootmisvõimsuse rakendamine (lehttooted)

74 %

76 %

77 %

77 %

78 %

Tootmisvõimsuse rakendamine (pikad tooted)

73 %

76 %

76 %

75 %

74 %

Tootmisvõimsuse rakendamine (torud)

50 %

51 %

44 %

45 %

55 %

Varud (lehttooted)

7 573

8 171

8 386

8 098

8 623

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

108

108

111

111

107

107

114

114

Varud (pikad tooted)

3 449

3 430

3 722

3 740

3 877

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

99

99

108

108

108

108

112

112

Varud (torud)

861

1 132

1 050

1 137

1 639

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

132

132

122

122

132

132

190

190

Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused.

Allikas:

| (79) | Tootmise areng oli kolme tootepere puhul erinev. Lehttoodete tootmine suurenes vaatlusalusel ajavahemikul 5 % ja pikkade toodete tootmine 3 % võrra ning torude tootmine vähenes 11 % võrra. Igal juhul võib tootmise varieerumist käsitleda suhteliselt stabiilsena. |
| --- | --- |

(79)

Tootmise areng oli kolme tootepere puhul erinev. Lehttoodete tootmine suurenes vaatlusalusel ajavahemikul 5 % ja pikkade toodete tootmine 3 % võrra ning torude tootmine vähenes 11 % võrra. Igal juhul võib tootmise varieerumist käsitleda suhteliselt stabiilsena.

| (80) | Üldine tootmisvõimsus jäi samaks. See trend leidis iga tootepere analüüsimisel järjekindlalt kinnitust: lehttoodete puhul langes see vaatlusalusel perioodil 1 %, pikkade toodete puhul suurenes 1 % ning torude puhul suurenes 1 % võrra. Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes kokkuvõttes iga tootepere osas (lehttoodete puhul 4 protsendipunkti, pikkade toodete puhul 1 protsendipunkt ja torude puhul 5 protsendipunkti). |
| --- | --- |

(80)

Üldine tootmisvõimsus jäi samaks. See trend leidis iga tootepere analüüsimisel järjekindlalt kinnitust: lehttoodete puhul langes see vaatlusalusel perioodil 1 %, pikkade toodete puhul suurenes 1 % ning torude puhul suurenes 1 % võrra. Tootmisvõimsuse rakendamine suurenes kokkuvõttes iga tootepere osas (lehttoodete puhul 4 protsendipunkti, pikkade toodete puhul 1 protsendipunkt ja torude puhul 5 protsendipunkti).

| (81) | Varud kasvasid lehttoodete ja pikkade toodete puhul ajavahemikul 2013–2017 sarnasele tasemele, kuid torude puhul peaaegu kahekordistusid. Kontrollitud ja uuendatud andmed kinnitavad seega ajutises määruses kindlaks tehtud tendentsi. |
| --- | --- |

(81)

Varud kasvasid lehttoodete ja pikkade toodete puhul ajavahemikul 2013–2017 sarnasele tasemele, kuid torude puhul peaaegu kahekordistusid. Kontrollitud ja uuendatud andmed kinnitavad seega ajutises määruses kindlaks tehtud tendentsi.

5.2.3.   Ühiku müügihinnad, kasumlikkus ja rahavood

Ühiku müügihinnad, kasumlikkus ja rahavood

| (82) | Kolmes tooteperes arenesid ühiku müügihinnad, kasumlikkus ja rahavood järgnevalt.

  Tabel 10


  Ühiku müügihind, kasumlikkus, rahavoog tooteperede lõikes











  (eurot/tonn) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku müügihinnad (eurot/tonn) | 711,3 | 689,3 | 659,8 | 612,8 | 744,3 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 93 | 86 | 105 |
| Ühiku müügihinnad (eurot/tonn) | 607,0 | 591,3 | 546,4 | 509,1 | 584,4 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 90 | 84 | 96 |
| Ühiku müügihinnad (eurot/tonn) | 1 093,9 | 1 063,5 | 1 013,9 | 913,2 | 949,3 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 93 | 83 | 87 |
| Kasumlikkus (% käibest, lehttooted) | – 1,9 % | 0,2 % | 0,5 % | 2,5 % | 7,7 % |
| Kasumlikkus (% käibest, pikad tooted) | 0,7 % | 2,1 % | 1,7 % | 2,1 % | 3,1 % |
| Kasumlikkus (% käibest, torud) | 1,3 % | 0,4 % | – 3,4 % | – 1,2 % | – 1,7 % |
| Rahavoog (miljonit eurot, lehttooted) | 2 309 | 3 997 | 5 209 | 4 235 | 5 177 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 173 | 226 | 183 | 224 |
| Rahavoog (miljonit eurot, pikad tooted) | 820 | 1 156 | 1 534 | 1 473 | 1 159 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 141 | 187 | 180 | 141 |
| Rahavoog (miljonit eurot, torud) | 592 | – 178 | – 283 | – 200 | – 135 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | – 30 | – 48 | – 34 | – 23 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(82)

Kolmes tooteperes arenesid ühiku müügihinnad, kasumlikkus ja rahavood järgnevalt.

Tabel 10

Tabel 10

Ühiku müügihind, kasumlikkus, rahavoog tooteperede lõikes

Ühiku müügihind, kasumlikkus, rahavoog tooteperede lõikes

(eurot/tonn)

2013

2014

2015

2016

2017

Ühiku müügihinnad (eurot/tonn)

711,3

689,3

659,8

612,8

744,3

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

97

97

93

93

86

86

105

105

Ühiku müügihinnad (eurot/tonn)

607,0

591,3

546,4

509,1

584,4

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

97

97

90

90

84

84

96

96

Ühiku müügihinnad (eurot/tonn)

1 093,9

1 063,5

1 013,9

913,2

949,3

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

97

97

93

93

83

83

87

87

Kasumlikkus (% käibest, lehttooted)

– 1,9 %

0,2 %

0,5 %

2,5 %

7,7 %

Kasumlikkus (% käibest, pikad tooted)

0,7 %

2,1 %

1,7 %

2,1 %

3,1 %

Kasumlikkus (% käibest, torud)

1,3 %

0,4 %

– 3,4 %

– 1,2 %

– 1,7 %

Rahavoog (miljonit eurot, lehttooted)

2 309

3 997

5 209

4 235

5 177

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

173

173

226

226

183

183

224

224

Rahavoog (miljonit eurot, pikad tooted)

820

1 156

1 534

1 473

1 159

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

141

141

187

187

180

180

141

141

Rahavoog (miljonit eurot, torud)

592

– 178

– 283

– 200

– 135

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

– 30

– 30

– 48

– 48

– 34

– 34

– 23

– 23

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (83) | Lehttoodete müügihinnad vähenesid 2016. aastaks 14 % võrra ning taastusid 2017. aastal, tõustes 2013. aastast kõrgemale tasemele (+ 5 %). Pikkade toodete ja torude ühiku müügihinnad vähenesid samuti kuni 2016. aastani oluliselt (vastavalt 16 % ja 17 %) ning tõusid seejärel taas pisut 2017. aastal. Kokkuvõttes vähenesid nende toodete hinnad vastavalt 4 % ja 13 %. |
| --- | --- |

(83)

Lehttoodete müügihinnad vähenesid 2016. aastaks 14 % võrra ning taastusid 2017. aastal, tõustes 2013. aastast kõrgemale tasemele (+ 5 %). Pikkade toodete ja torude ühiku müügihinnad vähenesid samuti kuni 2016. aastani oluliselt (vastavalt 16 % ja 17 %) ning tõusid seejärel taas pisut 2017. aastal. Kokkuvõttes vähenesid nende toodete hinnad vastavalt 4 % ja 13 %.

| (84) | Mis puudutab kasumlikkust, siis i) liidu tootmisharu suutis saavutada 2016. aastal lehttoodete osas marginaalse kasumi (olles eelmistel aastatel kahjumis või saanud nullkasumit) ning suurendas 2017. aastal kasumlikkust 7,7 %-ni; ii) pikkade toodete kasumlikkus jõudis 2014. aastal 2,1 %-le ja püsis umbes samal tasemel kuni 2017. aastani, mil see kasvas 3,1 %-le; iii) torude kasumlikkus langes märkimisväärselt 2013. aasta 1,3 %-lt – 3,4 % 2015. aastal ning jäi 2016. ja 2017. aastal negatiivseks (vastavalt – 1,2 % ja – 1,7 %). |
| --- | --- |

(84)

Mis puudutab kasumlikkust, siis i) liidu tootmisharu suutis saavutada 2016. aastal lehttoodete osas marginaalse kasumi (olles eelmistel aastatel kahjumis või saanud nullkasumit) ning suurendas 2017. aastal kasumlikkust 7,7 %-ni; ii) pikkade toodete kasumlikkus jõudis 2014. aastal 2,1 %-le ja püsis umbes samal tasemel kuni 2017. aastani, mil see kasvas 3,1 %-le; iii) torude kasumlikkus langes märkimisväärselt 2013. aasta 1,3 %-lt – 3,4 % 2015. aastal ning jäi 2016. ja 2017. aastal negatiivseks (vastavalt – 1,2 % ja – 1,7 %).

| (85) | Lehttoodete ja pikkade toodete rahavoog paranes (suurenedes lehttoodete puhul 124 % ja pikkade toodete puhul palju vähemal määral, s.o ainult 41 % võrra), kuid torude osas vähenes rahavoog oluliselt, langedes 2014. aastal 130 % võrra ja jäädes kuni 2017. aasta lõpuni negatiivseks. |
| --- | --- |

(85)

Lehttoodete ja pikkade toodete rahavoog paranes (suurenedes lehttoodete puhul 124 % ja pikkade toodete puhul palju vähemal määral, s.o ainult 41 % võrra), kuid torude osas vähenes rahavoog oluliselt, langedes 2014. aastal 130 % võrra ja jäädes kuni 2017. aasta lõpuni negatiivseks.

5.2.4.   Tööhõive

Tööhõive

| (86) | Tööhõive osas said eriti tugeva löögi lehttoodete tootjad, kes kaotasid kõnealusel ajavahemikul peaaegu 8 600 töökohta. Protsentuaalselt vaadatuna oli olukord kõige tõsisem torude tootmisharus, kus töökohtade arv vähenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra.

  Tabel 11


  Tööhõive tooteperede lõikes











  (täistööaja ekvivalent) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (lehttooted) | 134 720 | 129 256 | 127 743 | 126 300 | 126 124 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 96 | 95 | 94 | 94 |
| Tööhõive (pikad tooted) | 49 545 | 49 662 | 51 288 | 53 946 | 53 943 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 100 | 104 | 109 | 109 |
| Tööhõive (torud) | 41 342 | 41 511 | 38 978 | 37 214 | 36 333 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused. |

(86)

Tööhõive osas said eriti tugeva löögi lehttoodete tootjad, kes kaotasid kõnealusel ajavahemikul peaaegu 8 600 töökohta. Protsentuaalselt vaadatuna oli olukord kõige tõsisem torude tootmisharus, kus töökohtade arv vähenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra.

Tabel 11

Tabel 11

Tööhõive tooteperede lõikes

Tööhõive tooteperede lõikes

(täistööaja ekvivalent)

2013

2014

2015

2016

2017

Tööhõive (lehttooted)

134 720

129 256

127 743

126 300

126 124

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

96

96

95

95

94

94

94

94

Tööhõive (pikad tooted)

49 545

49 662

51 288

53 946

53 943

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

100

100

104

104

109

109

109

109

Tööhõive (torud)

41 342

41 511

38 978

37 214

36 333

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

100

100

94

94

90

90

88

88

Allikas: tootmisharu andmed ja küsimustike vastused.

Allikas:

5.3.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra ja viimaste arengusuundumuste kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra ja viimaste arengusuundumuste kohta

| (87) | Eelkirjeldatud analüüs näitas, et liidu tootmisharu oli nii üldiselt kui ka kõigi kolme tootepere osas 2016. aastal majanduslikult raskes seisus ja taastus 2017. aastal ainult osaliselt. Seega on tootmisharu endiselt nõrgas ja haavatavas seisus. |
| --- | --- |

(87)

Eelkirjeldatud analüüs näitas, et liidu tootmisharu oli nii üldiselt kui ka kõigi kolme tootepere osas 2016. aastal majanduslikult raskes seisus ja taastus 2017. aastal ainult osaliselt. Seega on tootmisharu endiselt nõrgas ja haavatavas seisus.

| (88) | 2018. aasta detsembris küsis komisjon liidu tootmisharu ühendustelt majanduslikke andmeid 2018. esimese poolaasta kohta, et uurida olukorra arengut pärast uurimisperioodi, mis koosnes aastatest 2013–2017. |
| --- | --- |

(88)

2018. aasta detsembris küsis komisjon liidu tootmisharu ühendustelt majanduslikke andmeid 2018. esimese poolaasta kohta, et uurida olukorra arengut pärast uurimisperioodi, mis koosnes aastatest 2013–2017.

| (89) | Komisjonini jõudnud teavet ei olnud võimalik kontrollida. Kuna komisjonil ei olnud ka 2017. aasta esimesele poolaastale vastavaid andmeid (teave esitati terve 2017. aasta kohta), ei olnud tal võimalik teha usaldusväärseid järeldusi lähtuvalt tootmisharu olukorrast 2018. aasta esimesel poolaastal. Sellegipoolest oli võimalik kõnealuste 2018. aasta andmete alusel kinnitada 2017. aasta suundumust, nimelt tootmisharu osalist taastumist. Tuleb siiski tähele panna, et liitu impordi igakuised mahud hakkasid tõusma peamiselt alates 2018. aasta juunist, nagu võib näha tabelist 12. Peale selle hakkasid liidus alates 2018. aasta kolmandast kvartalist terase hinnad langema. Seetõttu ei ole võimalik jälgida kõnealuse impordi ja hinnamuutuse mõju liidu tootmisharu olukorrale 2018. aasta esimesel poolaastal. Seega kinnitasid hiliseimad andmed liidu tootmisharu keerulist olukorda ja viimase impordikasvu põhjustatud ohtu. |
| --- | --- |

(89)

Komisjonini jõudnud teavet ei olnud võimalik kontrollida. Kuna komisjonil ei olnud ka 2017. aasta esimesele poolaastale vastavaid andmeid (teave esitati terve 2017. aasta kohta), ei olnud tal võimalik teha usaldusväärseid järeldusi lähtuvalt tootmisharu olukorrast 2018. aasta esimesel poolaastal. Sellegipoolest oli võimalik kõnealuste 2018. aasta andmete alusel kinnitada 2017. aasta suundumust, nimelt tootmisharu osalist taastumist. Tuleb siiski tähele panna, et liitu impordi igakuised mahud hakkasid tõusma peamiselt alates 2018. aasta juunist, nagu võib näha tabelist 12. Peale selle hakkasid liidus alates 2018. aasta kolmandast kvartalist terase hinnad langema. Seetõttu ei ole võimalik jälgida kõnealuse impordi ja hinnamuutuse mõju liidu tootmisharu olukorrale 2018. aasta esimesel poolaastal. Seega kinnitasid hiliseimad andmed liidu tootmisharu keerulist olukorda ja viimase impordikasvu põhjustatud ohtu.

5.4.   Olulise kahju oht

Olulise kahju oht

| (90) | Ajutises määruses järeldas komisjon, et liidu tootmisharu olukord halvenes ajavahemikul 2013–2016 märgatavalt ning taastus 2017. aastal osaliselt. Komisjon leidis siiski, et hoolimata ajutisest paranemisest oli liidu tootmisharu endiselt ebakindlas seisus ja olulise kahju ohus, kui jätkub impordi kasvutendents koos sellega kaasneva hinnalanguse ja kasumlikkuse vähenemisega alla jätkusuutliku taseme. |
| --- | --- |

(90)

Ajutises määruses järeldas komisjon, et liidu tootmisharu olukord halvenes ajavahemikul 2013–2016 märgatavalt ning taastus 2017. aastal osaliselt. Komisjon leidis siiski, et hoolimata ajutisest paranemisest oli liidu tootmisharu endiselt ebakindlas seisus ja olulise kahju ohus, kui jätkub impordi kasvutendents koos sellega kaasneva hinnalanguse ja kasumlikkuse vähenemisega alla jätkusuutliku taseme.

| (91) | Esialgset järeldust võib ka lõpliku uurimise etapis kinnitada, võttes arvesse eespool esitatud ajakohastatud analüüsi kahjunäitajate arengust nii üldisel kui ka kolme tootepere tasandil (lehttooted, pikad tooted ja torud). |
| --- | --- |

(91)

Esialgset järeldust võib ka lõpliku uurimise etapis kinnitada, võttes arvesse eespool esitatud ajakohastatud analüüsi kahjunäitajate arengust nii üldisel kui ka kolme tootepere tasandil (lehttooted, pikad tooted ja torud).

| (92) | Ajakohastatud kahjunäitajad hõlmavad andmeid kolme tootekategooria kohta, mis jäeti uurimise esialgses etapis tootemääratlusest välja. Kättesaadavuse korral on analüüsitud kõige värskemaid andmeid ning see põhjalik analüüs on kinnitanud uurimise esialgse etapi põhijäreldusi. |
| --- | --- |

(92)

Ajakohastatud kahjunäitajad hõlmavad andmeid kolme tootekategooria kohta, mis jäeti uurimise esialgses etapis tootemääratlusest välja. Kättesaadavuse korral on analüüsitud kõige värskemaid andmeid ning see põhjalik analüüs on kinnitanud uurimise esialgse etapi põhijäreldusi.

| (93) | Esialgses etapis oli üheks kriitiliseks elemendiks kahju ohu kindlaksmääramisel see, et alates 2013. aastast nähtud oluline impordikasv ei peatu – vastupidi, see jätkub ning jõuab kaitsemeetmete puudumise korral suurt kahju põhjustavale tasemele. See oodatud areng on juba toimumas, nagu hiliseimad andmed näitavad (vt punkti 5.6). |
| --- | --- |

(93)

Esialgses etapis oli üheks kriitiliseks elemendiks kahju ohu kindlaksmääramisel see, et alates 2013. aastast nähtud oluline impordikasv ei peatu – vastupidi, see jätkub ning jõuab kaitsemeetmete puudumise korral suurt kahju põhjustavale tasemele. See oodatud areng on juba toimumas, nagu hiliseimad andmed näitavad (vt punkti 5.6).

5.5.   Pärast ajutiste meetmete kehtestamist saadud märkused

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist saadud märkused

| (94) | Mitu huvitatud isikut avaldas seisukohta, et liidu tootmisharu ei ole haavatavas seisus, kuna vaatlusalusel perioodil enamik näitajaid paranes: näiteks saavutas tootmisharu 2017. aastal tegelikult 6,2 % kasumlikkuse ning müügihinnad tõusid 2017. aastal 2016. aastaga võrreldes peaaegu 20 %. Samuti mainiti, et Eurofer ise oli kuulutanud, et liidu tootmisharu väljavaated on head. Sarnaselt väitsid need isikud ka seda, et olulise kahju kindlaksmääramise kriteerium on väga range ning palju rangem kui dumpinguvastases lepingus ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu sätestatud olulise kahju kriteerium, kuna oluline kahju peab olema kindlalt tulemas ja teokssaamisele väga lähedal. |
| --- | --- |

(94)

Mitu huvitatud isikut avaldas seisukohta, et liidu tootmisharu ei ole haavatavas seisus, kuna vaatlusalusel perioodil enamik näitajaid paranes: näiteks saavutas tootmisharu 2017. aastal tegelikult 6,2 % kasumlikkuse ning müügihinnad tõusid 2017. aastal 2016. aastaga võrreldes peaaegu 20 %. Samuti mainiti, et Eurofer ise oli kuulutanud, et liidu tootmisharu väljavaated on head. Sarnaselt väitsid need isikud ka seda, et olulise kahju kindlaksmääramise kriteerium on väga range ning palju rangem kui dumpinguvastases lepingus ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu sätestatud olulise kahju kriteerium, kuna oluline kahju peab olema kindlalt tulemas ja teokssaamisele väga lähedal.

| (95) | Ajutises määruses järeldas komisjon, et liidu tootmisharu oli ebakindlas seisus, taastudes perioodist, mil tema olukord oli oluliselt halvenenud. See taastumine pandi muu hulgas varem vastu võetud kaubanduse kaitsemeetmete arvele, eriti alates 2016. aastast vastu võetud meetmete arvele. Kuna komisjon ei suutnud tõestada olulise kahju olemasolu, hindas ta selle ohtu. Selles kontekstis kinnitas komisjon, et kui import veelgi kasvama peaks, võib käimasolev ajutine taastumine väga kiiresti tagasi pöörduda. Nagu eespool näidatud, oli tõenäoline, et USA paragrahvi 232 kohased meetmed võimendavad sellist täiendavat kasvu. Seetõttu järeldas komisjon, et kuigi liidu tootmisharu olukord paranes 2017. aastal võrreldes eelnenud aastatega, ei lükka see ümber järeldusi olulise kahju ohu olemasolu kohta. Neid järeldusi kinnitas eespool viidatud analüüs ja seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(95)

Ajutises määruses järeldas komisjon, et liidu tootmisharu oli ebakindlas seisus, taastudes perioodist, mil tema olukord oli oluliselt halvenenud. See taastumine pandi muu hulgas varem vastu võetud kaubanduse kaitsemeetmete arvele, eriti alates 2016. aastast vastu võetud meetmete arvele. Kuna komisjon ei suutnud tõestada olulise kahju olemasolu, hindas ta selle ohtu. Selles kontekstis kinnitas komisjon, et kui import veelgi kasvama peaks, võib käimasolev ajutine taastumine väga kiiresti tagasi pöörduda. Nagu eespool näidatud, oli tõenäoline, et USA paragrahvi 232 kohased meetmed võimendavad sellist täiendavat kasvu. Seetõttu järeldas komisjon, et kuigi liidu tootmisharu olukord paranes 2017. aastal võrreldes eelnenud aastatega, ei lükka see ümber järeldusi olulise kahju ohu olemasolu kohta. Neid järeldusi kinnitas eespool viidatud analüüs ja seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (96) | Liidu tootmisharu kasumlikkuse osas väitsid mitu huvitatud isikut, et komisjon on mitmes terasesektori kaubanduse kaitsmise kaasuses leidnud, et 3–7 % suurust kasumit võib lugeda piisavaks. Seetõttu peaks ajutiselt kindlaks määratud üldine 6,2 %-line kasumlikkus olema piisav, et liidu tootmisharu jääks elujõuliseks ja väga konkurentsivõimeliseks. |
| --- | --- |

(96)

Liidu tootmisharu kasumlikkuse osas väitsid mitu huvitatud isikut, et komisjon on mitmes terasesektori kaubanduse kaitsmise kaasuses leidnud, et 3–7 % suurust kasumit võib lugeda piisavaks. Seetõttu peaks ajutiselt kindlaks määratud üldine 6,2 %-line kasumlikkus olema piisav, et liidu tootmisharu jääks elujõuliseks ja väga konkurentsivõimeliseks.

| (97) | Nagu selgitatakse põhjendustes 90–93, siis hoolimata sellest, et kasumlikkuse tasemed võrreldes eelmiste aastatega (kui liidu tootmisharu oli kahjumis või nullkasumis) 2017. aastal oluliselt paranesid, võib see olukord kiiresti tagasi pöörduda, kui impordi kasv jätkub (või tõuseb järsult, muu hulgas USA paragrahvi 232 kohaste meetmete tagajärjel). Õigupoolest peab olulise kahju ohu olukorras sisaldama analüüs tingimata tulevikku suunatud elemente. Selles kontekstis oleks kaubavahetuse ümbersuunamise kindlaks tehtud risk peamine element, mis mõjutaks liidu tootmisharu majandusolukorda meetmete vastuvõtmata jätmise korral negatiivselt. Seetõttu ei tohi 2017. aastal tootmisharus saavutatud kasumlikkuse tasemeid käsitleda isoleerituna ning need ei lükka ümber järeldust olulise kahju ohu kohta. Seega lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(97)

Nagu selgitatakse põhjendustes 90–93, siis hoolimata sellest, et kasumlikkuse tasemed võrreldes eelmiste aastatega (kui liidu tootmisharu oli kahjumis või nullkasumis) 2017. aastal oluliselt paranesid, võib see olukord kiiresti tagasi pöörduda, kui impordi kasv jätkub (või tõuseb järsult, muu hulgas USA paragrahvi 232 kohaste meetmete tagajärjel). Õigupoolest peab olulise kahju ohu olukorras sisaldama analüüs tingimata tulevikku suunatud elemente. Selles kontekstis oleks kaubavahetuse ümbersuunamise kindlaks tehtud risk peamine element, mis mõjutaks liidu tootmisharu majandusolukorda meetmete vastuvõtmata jätmise korral negatiivselt. Seetõttu ei tohi 2017. aastal tootmisharus saavutatud kasumlikkuse tasemeid käsitleda isoleerituna ning need ei lükka ümber järeldust olulise kahju ohu kohta. Seega lükatakse see väide tagasi.

5.6.   2017. aastast hilisemate andmete analüüs

2017. aastast hilisemate andmete analüüs

| (98) | Olulise kahju ohu analüüsi kontekstis tuleb teha tulevikku vaatav arvestus, kuna analüüsitud perioodi olukorda ei loetud olulise kahju ohu olukorraks. Eelkõige nõutakse määruse (EL) 2015/478 artikli 9 lõikes 2 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 6 lõikes 3, et olulise kahju ohu puhul tuleb uurida liitu saadetava ekspordi kasvu määra ja selle tõenäosust, et olemasolevat tootmisvõimsust kasutatakse liitu eksportimiseks. |
| --- | --- |

(98)

Olulise kahju ohu analüüsi kontekstis tuleb teha tulevikku vaatav arvestus, kuna analüüsitud perioodi olukorda ei loetud olulise kahju ohu olukorraks. Eelkõige nõutakse määruse (EL) 2015/478 artikli 9 lõikes 2 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 6 lõikes 3, et olulise kahju ohu puhul tuleb uurida liitu saadetava ekspordi kasvu määra ja selle tõenäosust, et olemasolevat tootmisvõimsust kasutatakse liitu eksportimiseks.

| (99) | Kuigi ekspordi kasvu kiirust uuriti juba eespool, on komisjon analüüsinud ekspordi täiendava kasvu tõenäosust kõige uuemate kättesaadavate andmete alusel ka täpsemalt, nimelt perioodil 2018. aasta jaanuarist septembrini. Kõnealune ajakohastatud andmekogum võimaldas komisjonil kinnitada uurimise esialgses etapis tehtud järeldusi, eriti seoses impordi arengusuundumuste ja kaubavahetuse ümbersuunamise riskiga. |
| --- | --- |

(99)

Kuigi ekspordi kasvu kiirust uuriti juba eespool, on komisjon analüüsinud ekspordi täiendava kasvu tõenäosust kõige uuemate kättesaadavate andmete alusel ka täpsemalt, nimelt perioodil 2018. aasta jaanuarist septembrini. Kõnealune ajakohastatud andmekogum võimaldas komisjonil kinnitada uurimise esialgses etapis tehtud järeldusi, eriti seoses impordi arengusuundumuste ja kaubavahetuse ümbersuunamise riskiga.

| (100) | Nagu allpool tabelites esitatud statistilised andmed näitavad, jätkus impordi tõusutrend ning esimestel kuudel pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete jõustumist on juba täheldatud esimesi märke kaubavahetuse ümbersuunamisest, kui import USA-sse järk-järgult vähenes ja import liitu suurenes (23). Komisjoni arvates muutub see kasvav trend allpool esitatud põhjustel tulevikus tuntavamaks juhul, kui kaitsemeetmeid vastu ei võeta. |
| --- | --- |

(100)

Nagu allpool tabelites esitatud statistilised andmed näitavad, jätkus impordi tõusutrend ning esimestel kuudel pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete jõustumist on juba täheldatud esimesi märke kaubavahetuse ümbersuunamisest, kui import USA-sse järk-järgult vähenes ja import liitu suurenes (23). Komisjoni arvates muutub see kasvav trend allpool esitatud põhjustel tulevikus tuntavamaks juhul, kui kaitsemeetmeid vastu ei võeta.

23

5.6.1.   Liitu suunatud impordi areng

Liitu suunatud impordi areng

| (101) | Impordi arengu suhtes analüüsitud perioodi on pikendatud – sellele lisati 2018. aasta esimene poolaasta. See ajakohastatud analüüs näitab, et hinnatava toote import on aasta lõikes veelgi kasvanud. Impordi kasvu ajavahemikul 2017. aasta juulist 2018. aasta juunini, võrreldes ajavahemikuga 2017. aasta jaanuarist 2017. aasta detsembrini, selgitab suhteliselt suur impordi maht 2018. aasta esimesel poolaastal, kui vaatlusaluste toodete impordi kogumaht moodustas 17,4 miljonit tonni (Mt), kuna aga 2017. aasta esimesel poolaastal oli see 15,4 miljonit tonni ja 2017. aasta teisel poolaastal 14,5 miljonit tonni. Seetõttu kinnitavad kõnealused hiliseimad andmed komisjoni uurimise esialgses etapis antud hinnangut, et pärast 2017. aastat kasvab import tõenäoliselt edasi. |
| --- | --- |

(101)

Impordi arengu suhtes analüüsitud perioodi on pikendatud – sellele lisati 2018. aasta esimene poolaasta. See ajakohastatud analüüs näitab, et hinnatava toote import on aasta lõikes veelgi kasvanud. Impordi kasvu ajavahemikul 2017. aasta juulist 2018. aasta juunini, võrreldes ajavahemikuga 2017. aasta jaanuarist 2017. aasta detsembrini, selgitab suhteliselt suur impordi maht 2018. aasta esimesel poolaastal, kui vaatlusaluste toodete impordi kogumaht moodustas 17,4 miljonit tonni (Mt), kuna aga 2017. aasta esimesel poolaastal oli see 15,4 miljonit tonni ja 2017. aasta teisel poolaastal 14,5 miljonit tonni. Seetõttu kinnitavad kõnealused hiliseimad andmed komisjoni uurimise esialgses etapis antud hinnangut, et pärast 2017. aastat kasvab import tõenäoliselt edasi.

| (102) | USA paragrahvi 232 kohased meetmed kehtestati 8. märtsil 2018. Seetõttu on asjakohane hinnata 2018. aasta impordimahtusid kuu kaupa, võrreldes neid eelmise aasta (2017) sama perioodiga. See võrdlus näitab, et igas kuus 2018. aastal oli impordimaht liitu suurem kui 2017. aastal. Erinevused olid olulisemad 2018. aasta juunis ja juulis ehk mõni kuu pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete kehtestamist. 2018. aasta augustis ja septembris oli kasv endiselt märkimisväärne, kuid eelmisest kahest kuust väiksem, mis võis tuleneda ajutiste kaitsemeetmete kehtestamisest 18. juulil 2018. |
| --- | --- |

(102)

USA paragrahvi 232 kohased meetmed kehtestati 8. märtsil 2018. Seetõttu on asjakohane hinnata 2018. aasta impordimahtusid kuu kaupa, võrreldes neid eelmise aasta (2017) sama perioodiga. See võrdlus näitab, et igas kuus 2018. aastal oli impordimaht liitu suurem kui 2017. aastal. Erinevused olid olulisemad 2018. aasta juunis ja juulis ehk mõni kuu pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete kehtestamist. 2018. aasta augustis ja septembris oli kasv endiselt märkimisväärne, kuid eelmisest kahest kuust väiksem, mis võis tuleneda ajutiste kaitsemeetmete kehtestamisest 18. juulil 2018.

| (103) | Mõlemad analüüsid näitavad selgelt pidevat liitu suunatud impordi kasvutrendi, kinnitades seega komisjoni hinnangut uurimise esialgses etapis.

  Tabel 12


  Igakuised impordimahud liitu















  EL (tuh t) | jaan | veebr | märts | apr | mai | juuni | juuli | aug | sept |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| import 2017 (kõik) | 2 737 | 2 464 | 2 914 | 2 648 | 2 984 | 2 512 | 2 315 | 2 308 | 2 339 |
| import 2018 (kõik) | 3 080 | 2 490 | 2 934 | 3 033 | 2 999 | 2 940 | 2 828 | 2 414 | 2 587 |
| 2018 kasv võrreldes 2017-ga | + 13 % | + 1 % | + 1 % | + 15 % | + 1 % | + 17 % | + 22 % | + 5 % | + 11 % |
| Allikas: Eurostat. |

(103)

Mõlemad analüüsid näitavad selgelt pidevat liitu suunatud impordi kasvutrendi, kinnitades seega komisjoni hinnangut uurimise esialgses etapis.

Tabel 12

Tabel 12

Igakuised impordimahud liitu

Igakuised impordimahud liitu

EL (tuh t)

jaan

veebr

märts

apr

mai

juuni

juuli

aug

sept

import 2017 (kõik)

2 737

2 464

2 914

2 648

2 984

2 512

2 315

2 308

2 339

import 2018 (kõik)

3 080

2 490

2 934

3 033

2 999

2 940

2 828

2 414

2 587

2018 kasv võrreldes 2017-ga

2018 kasv võrreldes 2017-ga

- 13 %

- 13 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 1 %

- 15 %

- 15 %

- 1 %

- 1 %

- 17 %

- 17 %

- 22 %

- 22 %

- 5 %

- 5 %

- 11 %

- 11 %

Allikas: Eurostat.

Allikas:

5.6.2.   USAsse suunatud impordi areng

USAsse suunatud impordi areng

| (104) | Põhjenduses 10 osutatud kuulamiste käigus teatas mitu huvitatud isikut, et USAsse suunatud impordi hinnad olid pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete kehtestamist järsult tõusnud tasemele, mis võimaldaks neil äriühingutel hoolimata 25 %-lisest tollimaksust kasumit teenida. Seda olukorda arvestades ei oleks neil seetõttu mingit põhjust suunata oma USAsse suunatud müüki teistele turgudele, näiteks liitu. Samuti väideti, et selle tulemusel ei mõjutanud kõnealused meetmed peaaegu üldse USAsse suunatud impordi mahtu. |
| --- | --- |

(104)

Põhjenduses 10 osutatud kuulamiste käigus teatas mitu huvitatud isikut, et USAsse suunatud impordi hinnad olid pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete kehtestamist järsult tõusnud tasemele, mis võimaldaks neil äriühingutel hoolimata 25 %-lisest tollimaksust kasumit teenida. Seda olukorda arvestades ei oleks neil seetõttu mingit põhjust suunata oma USAsse suunatud müüki teistele turgudele, näiteks liitu. Samuti väideti, et selle tulemusel ei mõjutanud kõnealused meetmed peaaegu üldse USAsse suunatud impordi mahtu.

| (105) | Komisjon kogus statistilisi andmeid hinnatavate toodete USAsse suunatud impordi kohta 2018. aastal kuude lõikes.

  Tabel 13


  Igakuised impordimahud USA-sse 2018. aastal | jaan | veebr | märts | apr | mai | juuni | juuli | aug | sept |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| impordi maht (kõik)
  (tuh t) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| indeks 2018 = 100 | 100 | 86 | 106 | 124 | 105 | 80 | 94 | 89 | 81 |
| Allikas: USA riiklik statistika. |

(105)

Komisjon kogus statistilisi andmeid hinnatavate toodete USAsse suunatud impordi kohta 2018. aastal kuude lõikes.

Tabel 13

Tabel 13

Igakuised impordimahud USA-sse 2018. aastal

Igakuised impordimahud USA-sse 2018. aastal

jaan

veebr

märts

apr

mai

juuni

juuli

aug

sept

impordi maht (kõik)

(tuh t)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

indeks 2018 = 100

indeks 2018 = 100

100

100

86

86

106

106

124

124

105

105

80

80

94

94

89

89

81

81

Allikas: USA riiklik statistika.

Allikas:

| (106) | Andmed näitavad, et 26 hinnatava toote import USA-sse on järsult langenud, eriti pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete kehtestamist. 2018. aasta septembris oli impordi maht 35 % võrra väiksem kui 2018. aasta aprillis. Kokku vähenes import 2018. aasta jaanuarist septembrini 19 % võrra. |
| --- | --- |

(106)

Andmed näitavad, et 26 hinnatava toote import USA-sse on järsult langenud, eriti pärast USA paragrahvi 232 kohaste meetmete kehtestamist. 2018. aasta septembris oli impordi maht 35 % võrra väiksem kui 2018. aasta aprillis. Kokku vähenes import 2018. aasta jaanuarist septembrini 19 % võrra.

| (107) | Samuti tuleb märkida, et 2018. aastal on mitu USA paragrahvi 232 kohaste meetmetega hõlmatud toodete USA tootjat kuulutanud välja olulised tootmise laiendusplaanid (24). Kuigi lühiajalises perspektiivis ei pruugi imporditavatele toodetele alternatiivseid allikaid olla või on neid vähe, näib ilmne, et USA tootmisharu valmistub selleks, et varustada keskmise pikkusega perspektiivis USA turgu palju suuremas mahus, tehes seda impordi kaotamise arvelt. Sellest tulenevalt ei suuda USA turg enam võtta vastu suurenenud omamaist toodangut ja varasemaga samas mahus importtoodangut. Niisiis peavad eksportivad tootjad otsima alternatiivseid turge ning liidu turg on sel juhul tänu oma suurusele ideaalne asendusturg. Liitu suunatud impordi kasvutrend, mida osalt põhjustavad USA paragrahvi 232 kohased meetmed, on juba alanud, nagu kirjeldatakse eespool punktis 5.6.1. Seega muutub see trend lähitulevikus veel teravamaks, kui meetmeid ei võeta. |
| --- | --- |

(107)

Samuti tuleb märkida, et 2018. aastal on mitu USA paragrahvi 232 kohaste meetmetega hõlmatud toodete USA tootjat kuulutanud välja olulised tootmise laiendusplaanid (24). Kuigi lühiajalises perspektiivis ei pruugi imporditavatele toodetele alternatiivseid allikaid olla või on neid vähe, näib ilmne, et USA tootmisharu valmistub selleks, et varustada keskmise pikkusega perspektiivis USA turgu palju suuremas mahus, tehes seda impordi kaotamise arvelt. Sellest tulenevalt ei suuda USA turg enam võtta vastu suurenenud omamaist toodangut ja varasemaga samas mahus importtoodangut. Niisiis peavad eksportivad tootjad otsima alternatiivseid turge ning liidu turg on sel juhul tänu oma suurusele ideaalne asendusturg. Liitu suunatud impordi kasvutrend, mida osalt põhjustavad USA paragrahvi 232 kohased meetmed, on juba alanud, nagu kirjeldatakse eespool punktis 5.6.1. Seega muutub see trend lähitulevikus veel teravamaks, kui meetmeid ei võeta.

24

| (108) | Komisjon analüüsis ka USAsse suunatud impordi mahtusid 2018. aastal kuude lõikes võrrelduna 2017. aasta sama perioodiga. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon analüüsis ka USAsse suunatud impordi mahtusid 2018. aastal kuude lõikes võrrelduna 2017. aasta sama perioodiga.

| (109) | Tabel 14 kinnitab eespool põhjenduse 105 tabelis näidatud trendi.

  Tabel 14


  Igakuised impordimahud USA-sse















  USA (tuh t) | jaan | veebr | märts | apr | mai | juuni | juuli | aug | sept |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| import 2017 (kõik) | 2 088 | 1 893 | 2 284 | 2 259 | 2 345 | 2 684 | 2 614 | 2 220 | 2 259 |
| import 2018 (kõik) | 2 087 | 1 800 | 2 218 | 2 585 | 2 192 | 1 666 | 1 969 | 1 848 | 1 689 |
| Vähenemine 2018. aastal võrreldes 2017. aastaga | 0 % | – 5 % | – 3 % | 14 % | – 7 % | – 38 % | – 25 % | – 17 % | – 25 % |
| Allikas: USA riiklik statistika. |

(109)

Tabel 14 kinnitab eespool põhjenduse 105 tabelis näidatud trendi.

Tabel 14

Tabel 14

Igakuised impordimahud USA-sse

Igakuised impordimahud USA-sse

USA (tuh t)

jaan

veebr

märts

apr

mai

juuni

juuli

aug

sept

import 2017 (kõik)

2 088

1 893

2 284

2 259

2 345

2 684

2 614

2 220

2 259

import 2018 (kõik)

2 087

1 800

2 218

2 585

2 192

1 666

1 969

1 848

1 689

Vähenemine 2018. aastal võrreldes 2017. aastaga

Vähenemine 2018. aastal võrreldes 2017. aastaga

0 %

0 %

– 5 %

– 5 %

– 3 %

– 3 %

14 %

14 %

– 7 %

– 7 %

– 38 %

– 38 %

– 25 %

– 25 %

– 17 %

– 17 %

– 25 %

– 25 %

Allikas: USA riiklik statistika.

Allikas:

Seetõttu näitavad USAsse suunatud impordi andmed olenemata sellest, millist võrdlust teha, järjepidevalt selget ja pidevat USAsse suunatud impordi vähenemise tendentsi. Kõnealune järkjärguline vähenemine põhjustab juba praegu ja jääb edaspidigi põhjustama kaubavahetuse ümbersuunamist, mis kiirendab tõenäoliselt liitu suunatud impordi kasvu.

5.7.   Järeldus

Järeldus

| (110) | Seetõttu järeldab komisjon, võttes arvesse liidu tootmisharu olukorra ajakohastatud analüüsi, ajutiste meetmete järel ja kuulamistel saadud märkuste põhjalikku analüüsi ning hiliseimate statistiliste andmete üksikasjalikku analüüsi, et liidu terasetööstus on seoses vaatlusaluse tootega (sh 26 hinnatud tootekategooriat) olulise kahju ohus. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 58–69 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(110)

Seetõttu järeldab komisjon, võttes arvesse liidu tootmisharu olukorra ajakohastatud analüüsi, ajutiste meetmete järel ja kuulamistel saadud märkuste põhjalikku analüüsi ning hiliseimate statistiliste andmete üksikasjalikku analüüsi, et liidu terasetööstus on seoses vaatlusaluse tootega (sh 26 hinnatud tootekategooriat) olulise kahju ohus. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 58–69 esitatud järeldused.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (111) | Ajutise määruse põhjendustes 70–77 oli komisjon järeldanud, et vaatlusaluse toote impordi kasvu ning liidu tootmisharu ebakindla olukorra ja olulise kahju ohu vahel on põhjuslik seos, kuna liidu tootjate poolt toodetud tooted on samasugused nagu asjaomased terasetooted või konkureerivad nendega otseselt. |
| --- | --- |

(111)

Ajutise määruse põhjendustes 70–77 oli komisjon järeldanud, et vaatlusaluse toote impordi kasvu ning liidu tootmisharu ebakindla olukorra ja olulise kahju ohu vahel on põhjuslik seos, kuna liidu tootjate poolt toodetud tooted on samasugused nagu asjaomased terasetooted või konkureerivad nendega otseselt.

6.1.   Pärast ajutiste meetmete kehtestamist saadud märkused

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist saadud märkused

| (112) | Mitu huvitatud isikut väitsid, et põhjuslik seos impordi kasvu ja liidu tootmisharu seisukorra vahel puudub, kuna impordi maht vaatlusalusel perioodil kasvas koos kasumlikkuse ning tootmis- ja müügimahtude suurenemisega. |
| --- | --- |

(112)

Mitu huvitatud isikut väitsid, et põhjuslik seos impordi kasvu ja liidu tootmisharu seisukorra vahel puudub, kuna impordi maht vaatlusalusel perioodil kasvas koos kasumlikkuse ning tootmis- ja müügimahtude suurenemisega.

| (113) | Esiteks soovib komisjon täpsustada, et ta on teinud kindlaks olulise kahju ohu juhul, kui impordi kasv jätkub. Komisjon ei ole teinud uurimise vältel kindlaks impordist põhjustatud kahju vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(113)

Esiteks soovib komisjon täpsustada, et ta on teinud kindlaks olulise kahju ohu juhul, kui impordi kasv jätkub. Komisjon ei ole teinud uurimise vältel kindlaks impordist põhjustatud kahju vaatlusalusel perioodil.

| (114) | Sisuliselt on selle väitega seoses oluline rõhutada, et liidu tootmisharu saavutas 2017. aastal tõepoolest kasumlikkuse, mis oli selgelt kõrgem kõigi teistel vaatlusaluse perioodi aastatest, kui püsiti vaid nullkasumi läheduses. Üldiselt olid aga selle perioodi suurimad impordimahud aastatel 2014–2015 (vt eespool tabelit 2) ning samaaegne kasumlikkuse langus (0,8 %-lt 0,6 %-le, vt tabelit 6 eespool) näitab, et side impordi kasvu ja liidu tootmisharu olukorra vahel on kahtlemata olemas. Lisaks sellele, nagu selgitatakse ajutise määruse põhjenduses 45, tuleks 2017. aastal saavutatud kasumlikkust käsitada ajutisena tolles olukorras, kus import oli pidevas kasvutrendis ja müügihinnad turul olid sel perioodil eriti soodsad. Sellegipoolest on isegi 5,6 %-line kasumlikkus selles kapitalimahukas tootmisharus väike. Tegelikult jääb see alla kõigi tootmissektorite regulatiivsele taotletava kasumi miinimumile, millest lähtutakse komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete uurimistes (25). Seetõttu leidis komisjon, et liidu tootmisharu jääb impordi kasvu jätkumise korral haavatavasse ja kriitilisse seisu. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(114)

Sisuliselt on selle väitega seoses oluline rõhutada, et liidu tootmisharu saavutas 2017. aastal tõepoolest kasumlikkuse, mis oli selgelt kõrgem kõigi teistel vaatlusaluse perioodi aastatest, kui püsiti vaid nullkasumi läheduses. Üldiselt olid aga selle perioodi suurimad impordimahud aastatel 2014–2015 (vt eespool tabelit 2) ning samaaegne kasumlikkuse langus (0,8 %-lt 0,6 %-le, vt tabelit 6 eespool) näitab, et side impordi kasvu ja liidu tootmisharu olukorra vahel on kahtlemata olemas. Lisaks sellele, nagu selgitatakse ajutise määruse põhjenduses 45, tuleks 2017. aastal saavutatud kasumlikkust käsitada ajutisena tolles olukorras, kus import oli pidevas kasvutrendis ja müügihinnad turul olid sel perioodil eriti soodsad. Sellegipoolest on isegi 5,6 %-line kasumlikkus selles kapitalimahukas tootmisharus väike. Tegelikult jääb see alla kõigi tootmissektorite regulatiivsele taotletava kasumi miinimumile, millest lähtutakse komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete uurimistes (25). Seetõttu leidis komisjon, et liidu tootmisharu jääb impordi kasvu jätkumise korral haavatavasse ja kriitilisse seisu. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

25

| (115) | Samuti viitasid mitu huvitatud isikut, et komisjon oli varasemate samu tooteid puudutavate dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste uurimiste käigus väitnud, et just väidetav dumping või subsideerimine – mitte pelgalt impordi kasv – olevat põhjustanud hinnalanguse ja kahju. Nende huvitatud isikute sõnul on dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordiga juba kõnealuste uurimiste järgsete dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega edukalt tegeldud, mistõttu ei peaks komisjon praegu väitma, et sama kahju põhjustas miski muu, s.o impordi kasv. |
| --- | --- |

(115)

Samuti viitasid mitu huvitatud isikut, et komisjon oli varasemate samu tooteid puudutavate dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste uurimiste käigus väitnud, et just väidetav dumping või subsideerimine – mitte pelgalt impordi kasv – olevat põhjustanud hinnalanguse ja kahju. Nende huvitatud isikute sõnul on dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordiga juba kõnealuste uurimiste järgsete dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega edukalt tegeldud, mistõttu ei peaks komisjon praegu väitma, et sama kahju põhjustas miski muu, s.o impordi kasv.

| (116) | Seoses selle väitega peab toonitama, et dumpinguvastased ja subsiidiumivastased meetmed ei järgi sama loogikat kui kaitsemeetmed. Neil on tegelikult erinevad eesmärgid. Kõige selgemate ja asjakohasemate erinevuste seast võiks mainida, et nii dumpinguvastased kui ka subsiidiumivastased meetmed on konkreetselt seotud piiratud tootemääratlusega ja käsitlevad dumpingust või subsideerimisest tuleneva ebaausa konkurentsi probleemi seoses teatud päritolu (riigi) impordiga, kusjuures neid meetmeid rakendatakse üldjuhul viis aastat võimalusega seda perioodi teatavatel tingimustel pikendada. Seevastu kaitsemeetmed tegelevad üldise impordimahu suurenemisega, tegemata vahet konkurentsi olemuse või päritolu alusel (s.o neid ei kohaldata sui generis konkreetset tüüpi impordile), ja need on üldiselt piiratud kestusega. Peale selle ja konkreetsemalt puudutavad kõnealuses väites osutatud dumpinguvastased ja subsiidiumivastased meetmed ainult mõnda käesoleva uurimisega hõlmatud tootekategooriat ainult teatavatest päritolukohtadest. Neist meetmetest hoolimata leidis komisjon ikkagi olulise, äkilise ja järsu üldise impordikasvu ning tegi kindlaks sellega seotud kahju ohu. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(116)

Seoses selle väitega peab toonitama, et dumpinguvastased ja subsiidiumivastased meetmed ei järgi sama loogikat kui kaitsemeetmed. Neil on tegelikult erinevad eesmärgid. Kõige selgemate ja asjakohasemate erinevuste seast võiks mainida, et nii dumpinguvastased kui ka subsiidiumivastased meetmed on konkreetselt seotud piiratud tootemääratlusega ja käsitlevad dumpingust või subsideerimisest tuleneva ebaausa konkurentsi probleemi seoses teatud päritolu (riigi) impordiga, kusjuures neid meetmeid rakendatakse üldjuhul viis aastat võimalusega seda perioodi teatavatel tingimustel pikendada. Seevastu kaitsemeetmed tegelevad üldise impordimahu suurenemisega, tegemata vahet konkurentsi olemuse või päritolu alusel (s.o neid ei kohaldata sui generis konkreetset tüüpi impordile), ja need on üldiselt piiratud kestusega. Peale selle ja konkreetsemalt puudutavad kõnealuses väites osutatud dumpinguvastased ja subsiidiumivastased meetmed ainult mõnda käesoleva uurimisega hõlmatud tootekategooriat ainult teatavatest päritolukohtadest. Neist meetmetest hoolimata leidis komisjon ikkagi olulise, äkilise ja järsu üldise impordikasvu ning tegi kindlaks sellega seotud kahju ohu. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

sui generis

| (117) | Mitu huvitatud isikut avaldas seisukohta, et komisjon ei olnud teinud mitteomistamise analüüsi, et käsitleda teisi potentsiaalselt kahju tekitavaid tegureid, eriti seoses toorainekulude arenguga, vähenevate eksporditulemustega ning liidu tootjate poolse impordiga. Komisjon soovib täpsustada, et esialgses etapis ei hinnanud ta tõepoolest kõiki tegureid, mis oleksid võinud anda oma osa olulisele kahjule, mida liidu tootmisharu oleks meetmete võtmata jätmise korral kandnud, kuna kriitiliste asjaolude tõttu tuli võtta ajutised meetmed vastu ja kehtestada need viivitamatult. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist hindas komisjon nende kolme teguri mõju liidu tootmisharu olukorrale ning seeläbi nende võimalikku panust olulise kahju ohu tekkimisse. |
| --- | --- |

(117)

Mitu huvitatud isikut avaldas seisukohta, et komisjon ei olnud teinud mitteomistamise analüüsi, et käsitleda teisi potentsiaalselt kahju tekitavaid tegureid, eriti seoses toorainekulude arenguga, vähenevate eksporditulemustega ning liidu tootjate poolse impordiga. Komisjon soovib täpsustada, et esialgses etapis ei hinnanud ta tõepoolest kõiki tegureid, mis oleksid võinud anda oma osa olulisele kahjule, mida liidu tootmisharu oleks meetmete võtmata jätmise korral kandnud, kuna kriitiliste asjaolude tõttu tuli võtta ajutised meetmed vastu ja kehtestada need viivitamatult. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist hindas komisjon nende kolme teguri mõju liidu tootmisharu olukorrale ning seeläbi nende võimalikku panust olulise kahju ohu tekkimisse.

| (118) | Seoses toorainekulude arenguga leidis mitu isikut üldiselt, et komisjon peaks seda elementi uurima, kusjuures üks huvitatud isik väitis, et kogu maailmas odavnenud toorainega seotud oletuslik turuolukord on tekitanud komisjoni poolt „väidetavad“ raskused. |
| --- | --- |

(118)

Seoses toorainekulude arenguga leidis mitu isikut üldiselt, et komisjon peaks seda elementi uurima, kusjuures üks huvitatud isik väitis, et kogu maailmas odavnenud toorainega seotud oletuslik turuolukord on tekitanud komisjoni poolt „väidetavad“ raskused.

| (119) | Liidu tootmisharu esitatud andmed näitavad, et vaatlusaluse toote tootmiskulud kujunesid järgnevalt.

  Tabel 15


  Tootmiskulu | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmiskulu (eurot/tonn) | 700 | 668 | 633 | 579 | 661 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 | 94 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(119)

Liidu tootmisharu esitatud andmed näitavad, et vaatlusaluse toote tootmiskulud kujunesid järgnevalt.

Tabel 15

Tabel 15

Tootmiskulu

Tootmiskulu

2013

2014

2015

2016

2017

Tootmiskulu (eurot/tonn)

700

668

633

579

661

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

95

95

90

90

83

83

94

94

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (120) | Ülalnäidatud trend sarnaneb müügihindade liikumisega, mida kirjeldatakse põhjenduses 5.1.3, välja arvatud 2017. aastal, kui müügihinnad olid, nagu eespool selgitatud, kuludega võrreldes eriti kasulikud, andes tulemuseks suhteliselt suure kasumlikkuse (kuigi seegi jäi alla taotletava kasumi). See trend ei näita mingit olulist seost toorainekulude ja kasumlikkuse arengu vahel või kui, siis ainult seda, et aastal, kui liidu tootmisharu kasum eelmise aastaga võrreldes kõige rohkem langes, s.o 2015 aastal (– 25 %), vähenes tema tootmiskulu oluliselt. Seetõttu ei ole alust järeldada, et toorainehindade liikumine kas üles või alla põhjustaks kahju ohtu. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(120)

Ülalnäidatud trend sarnaneb müügihindade liikumisega, mida kirjeldatakse põhjenduses 5.1.3, välja arvatud 2017. aastal, kui müügihinnad olid, nagu eespool selgitatud, kuludega võrreldes eriti kasulikud, andes tulemuseks suhteliselt suure kasumlikkuse (kuigi seegi jäi alla taotletava kasumi). See trend ei näita mingit olulist seost toorainekulude ja kasumlikkuse arengu vahel või kui, siis ainult seda, et aastal, kui liidu tootmisharu kasum eelmise aastaga võrreldes kõige rohkem langes, s.o 2015 aastal (– 25 %), vähenes tema tootmiskulu oluliselt. Seetõttu ei ole alust järeldada, et toorainehindade liikumine kas üles või alla põhjustaks kahju ohtu. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (121) | Huvitatud isikud esitasid ka väite, et liidu tootmisharu eksporditulemused on languses. Nende väited põhinevad Euroferi avaldustel ning eeldusel või tõenäosusel, et eksport USA-sse või Türki väheneb USA paragrahvi 232 kohaste meetmete või Türgi kaitsemeetmete uurimise tõttu. |
| --- | --- |

(121)

Huvitatud isikud esitasid ka väite, et liidu tootmisharu eksporditulemused on languses. Nende väited põhinevad Euroferi avaldustel ning eeldusel või tõenäosusel, et eksport USA-sse või Türki väheneb USA paragrahvi 232 kohaste meetmete või Türgi kaitsemeetmete uurimise tõttu.

| (122) | Eurostati andmete alusel on koostatud liidu tootmisharu eksporditulemuste analüüs seoses vaatlusaluse tootega.

  Tabel 16


  Liidu tootmisharu eksport | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tuh t) | 31 181 | 31 599 | 29 449 | 27 578 | 27 603 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 | 89 |
| Ekspordihind (eurot/tonn) | 962 | 931 | 934 | 850 | 953 |
| indeks 2013 = 100 | 100 | 97 | 97 | 88 | 99 |
| Allikas: Eurostat. |

(122)

Eurostati andmete alusel on koostatud liidu tootmisharu eksporditulemuste analüüs seoses vaatlusaluse tootega.

Tabel 16

Tabel 16

Liidu tootmisharu eksport

Liidu tootmisharu eksport

2013

2014

2015

2016

2017

Ekspordimaht (tuh t)

31 181

31 599

29 449

27 578

27 603

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

89

89

Ekspordihind (eurot/tonn)

962

931

934

850

953

indeks 2013 = 100

indeks 2013 = 100

100

100

97

97

97

97

88

88

99

99

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (123) | Ülaltoodud tabel tõendab kaht asja. Esiteks olid kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu eksporditud mahud suhteliselt väikesed, kui neid võrrelda liidu turule müüdud mahtudega – need moodustasid olenevalt aastast ainult 17–19 % liidu tootmisharu müügimahtudest. Teiseks oli ekspordihind vaatlusalusel perioodil suhteliselt püsiv, välja arvatud 2016. aastal, mil ekspordihinnad olid üldiselt oluliselt madalamad kui teistel aastatel (ka tootmiskulu oli 2016. aastal madalpunktis). Eksportmüügi mahtude, nende mahtude mõistes vaatlusalusel perioodil toimunud muutuste ja eksportmüügi hindade alusel ei leidnud komisjon põhjust eeldada, et liidu tootmisharu eksportmüügi tulemused oleksid liidu tootmisharule oluline olulise kahju oht. |
| --- | --- |

(123)

Ülaltoodud tabel tõendab kaht asja. Esiteks olid kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu eksporditud mahud suhteliselt väikesed, kui neid võrrelda liidu turule müüdud mahtudega – need moodustasid olenevalt aastast ainult 17–19 % liidu tootmisharu müügimahtudest. Teiseks oli ekspordihind vaatlusalusel perioodil suhteliselt püsiv, välja arvatud 2016. aastal, mil ekspordihinnad olid üldiselt oluliselt madalamad kui teistel aastatel (ka tootmiskulu oli 2016. aastal madalpunktis). Eksportmüügi mahtude, nende mahtude mõistes vaatlusalusel perioodil toimunud muutuste ja eksportmüügi hindade alusel ei leidnud komisjon põhjust eeldada, et liidu tootmisharu eksportmüügi tulemused oleksid liidu tootmisharule oluline olulise kahju oht.

| (124) | Mis puudutab liidu tootjate või nendega seotud kauplejate/edasimüüjate poolset importi, siis selline import oli, nagu põhjenduses 44 selgitatud, vaatlusalusel perioodil marginaalne ja suhteliselt stabiilne, moodustades olenevalt aastast 0,3–0,7 % koguimpordist. See import ei ole impordi tendentse mõjutanud ning seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(124)

Mis puudutab liidu tootjate või nendega seotud kauplejate/edasimüüjate poolset importi, siis selline import oli, nagu põhjenduses 44 selgitatud, vaatlusalusel perioodil marginaalne ja suhteliselt stabiilne, moodustades olenevalt aastast 0,3–0,7 % koguimpordist. See import ei ole impordi tendentse mõjutanud ning seetõttu lükati see väide tagasi.

| (125) | Mitu huvitatud isikut väitsid, et komisjon ei olnud hinnanud konkurentsi tingimusi import- ja omamaiste toodete vahel, kuna ta väidetavalt ei võtnud arvesse erinevate uurimisega hõlmatud tootekategooriate mitmekesisust ja erilaadsust ning tegi järeldused kõigi tootekategooriate kohta koos. Sarnaselt väitis mitu huvitatud isikut, et komisjon oleks pidanud tegema iga tootekategooria kohta eraldi põhjuslikkuse analüüsi. |
| --- | --- |

(125)

Mitu huvitatud isikut väitsid, et komisjon ei olnud hinnanud konkurentsi tingimusi import- ja omamaiste toodete vahel, kuna ta väidetavalt ei võtnud arvesse erinevate uurimisega hõlmatud tootekategooriate mitmekesisust ja erilaadsust ning tegi järeldused kõigi tootekategooriate kohta koos. Sarnaselt väitis mitu huvitatud isikut, et komisjon oleks pidanud tegema iga tootekategooria kohta eraldi põhjuslikkuse analüüsi.

| (126) | Nagu punktis 2.1 selgitatakse, leidis komisjon, arvestades vaatlusaluse toote moodustavate tootekategooriate tugevat omavahelist seotust, et imporditav toode ja liidu toode on sarnased või otseselt konkureerivad. Arusaamisest, et üldine analüüs on kõigi uurimise alla kuuluvate tootekategooriate tugeva omavahelise seotuse tõttu õigustatud, järeldub samuti, et sobivaim meetod põhjuslikkuse analüüsiks on koondada kolm tooteperet, mida üldise analüüsi teatavates osades eristati. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(126)

Nagu punktis 2.1 selgitatakse, leidis komisjon, arvestades vaatlusaluse toote moodustavate tootekategooriate tugevat omavahelist seotust, et imporditav toode ja liidu toode on sarnased või otseselt konkureerivad. Arusaamisest, et üldine analüüs on kõigi uurimise alla kuuluvate tootekategooriate tugeva omavahelise seotuse tõttu õigustatud, järeldub samuti, et sobivaim meetod põhjuslikkuse analüüsiks on koondada kolm tooteperet, mida üldise analüüsi teatavates osades eristati. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

6.2.   Järeldus

Järeldus

| (127) | Ajutise määruse põhjendustes 79–80 ja eespool punktis 6.1 esitatud teiste tegurite osa kumulatiivne analüüs näitas, et teised tegurid eraldi ega koos võetuna ei nõrgendanud põhjuslikku seost impordi kasvu ja liidu tootmisharule tekkiva olulise kahju ohu vahel. Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70–81. |
| --- | --- |

(127)

Ajutise määruse põhjendustes 79–80 ja eespool punktis 6.1 esitatud teiste tegurite osa kumulatiivne analüüs näitas, et teised tegurid eraldi ega koos võetuna ei nõrgendanud põhjuslikku seost impordi kasvu ja liidu tootmisharule tekkiva olulise kahju ohu vahel. Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70–81.

7.   LIIDU HUVI

LIIDU HUVI

| (128) | Kaitsemeetmete eesmärk on korvata või vältida impordi kasvust tulenevat olulist kahju. Määruse 2015/478 artikli 16 kohaselt on komisjon uurinud ka seda, kas leidub mõjuvaid majanduslikke põhjuseid, mis viiksid järeldusele, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(128)

Kaitsemeetmete eesmärk on korvata või vältida impordi kasvust tulenevat olulist kahju. Määruse 2015/478 artikli 16 kohaselt on komisjon uurinud ka seda, kas leidub mõjuvaid majanduslikke põhjuseid, mis viiksid järeldusele, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides.

| (129) | Selleks kaaluti kättesaadavate tõendite alusel võimalike meetmete mõju kõigile liidu vaatlusaluse toote tootjatele, importijatele ja kasutajatele ning meetmete võtmise või võtmata jätmise võimalikke tagajärgi. Vajaduse korral kavandas komisjon mehhanismi, mis hoiaks ära olulise kahju tekkimise, võimaldades samas traditsioonilisi kaubavooge teraseturu jätkuva konkurentsipõhise toimimisega kokkusobival moel. |
| --- | --- |

(129)

Selleks kaaluti kättesaadavate tõendite alusel võimalike meetmete mõju kõigile liidu vaatlusaluse toote tootjatele, importijatele ja kasutajatele ning meetmete võtmise või võtmata jätmise võimalikke tagajärgi. Vajaduse korral kavandas komisjon mehhanismi, mis hoiaks ära olulise kahju tekkimise, võimaldades samas traditsioonilisi kaubavooge teraseturu jätkuva konkurentsipõhise toimimisega kokkusobival moel.

7.1.   Liidu tootjate huvid

Liidu tootjate huvid

| (130) | Esialgu järeldati, et kaitsemeetmete kehtestamine oleks liidu tootjate huvides, kuna see hoiaks impordi jätkuva ja olulise kasvu tõttu ära olulise kahju tekkimise. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei saanud komisjon liidu tootjatelt ühtki märkust, mis seda seisukohta vaidlustaks. Seetõttu kinnitati esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(130)

Esialgu järeldati, et kaitsemeetmete kehtestamine oleks liidu tootjate huvides, kuna see hoiaks impordi jätkuva ja olulise kasvu tõttu ära olulise kahju tekkimise. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei saanud komisjon liidu tootjatelt ühtki märkust, mis seda seisukohta vaidlustaks. Seetõttu kinnitati esialgsed järeldused.

7.2.   Liidu importijate ja kasutajate huvid

Liidu importijate ja kasutajate huvid

| (131) | Komisjon saatis küsimustikud teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, et hinnata nende huvi. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon saatis küsimustikud teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, et hinnata nende huvi.

| (132) | Komisjon sai importijatelt 61 ning importijatega mitteseotud kasutajatelt 70 vastust. Lisaks avaldasid importijad ja kasutajad oma arvamusi nii suuliselt kui ka kirjalikult. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon sai importijatelt 61 ning importijatega mitteseotud kasutajatelt 70 vastust. Lisaks avaldasid importijad ja kasutajad oma arvamusi nii suuliselt kui ka kirjalikult.

| (133) | Mitu liidu importijat ja kasutajat väitis, et kaitsemeetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides, kuna see suurendaks impordihindu ja piiraks konkurentsi liidu turul. Samuti väitsid nad, et meetmete kehtestamine tooks kaasa tarnete puudujääke, kuna liidu tootjad ei tooda väidetavalt kõiki terasetoodete tüüpe või ei tooda neid liidu nõudluse rahuldamiseks piisavates kogustes. Seda probleemi raskendab väidetavalt veelgi asjaolu, et mõne toote kättesaadavus liidu turul on piiratud seetõttu, et nende suhtes rakendatakse dumpinguvastaseid või subsiidiumivastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(133)

Mitu liidu importijat ja kasutajat väitis, et kaitsemeetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides, kuna see suurendaks impordihindu ja piiraks konkurentsi liidu turul. Samuti väitsid nad, et meetmete kehtestamine tooks kaasa tarnete puudujääke, kuna liidu tootjad ei tooda väidetavalt kõiki terasetoodete tüüpe või ei tooda neid liidu nõudluse rahuldamiseks piisavates kogustes. Seda probleemi raskendab väidetavalt veelgi asjaolu, et mõne toote kättesaadavus liidu turul on piiratud seetõttu, et nende suhtes rakendatakse dumpinguvastaseid või subsiidiumivastaseid meetmeid.

| (134) | Mitu liidu kasutajat ja importijat väitis, et kui võtta pärast ajutiste meetmete kehtestamist lõplikke meetmeid, tuleks kaaluda järgmisi asjaolusid:






  — | viimase kolme aasta keskmise alusel kehtestatud kvooditaset tuleks suurendada 10 % võrra, nagu seda tehti seoses liidu 2002. aasta terase kaitsemeetmetega, et võtta arvesse tõenäolist nõudluse kasvu tootmisahela järgmiste etappide sektorites; |
| --- | --- | --- |

(134)

Mitu liidu kasutajat ja importijat väitis, et kui võtta pärast ajutiste meetmete kehtestamist lõplikke meetmeid, tuleks kaaluda järgmisi asjaolusid:

—

viimase kolme aasta keskmise alusel kehtestatud kvooditaset tuleks suurendada 10 % võrra, nagu seda tehti seoses liidu 2002. aasta terase kaitsemeetmetega, et võtta arvesse tõenäolist nõudluse kasvu tootmisahela järgmiste etappide sektorites;

| — | võimalik kvoot tuleks eraldada igale konkreetsele tarneriigile, mitte eraldada neid „kes ees, see mees“ põhimõtte järgi, et säilitada traditsioonilised kaubandusvood ja vältida seda, et teatavad tarneriigid võiksid kasutada oma geograafilist positsiooni või ekspordivõimekust ära kvoodi kiireks täitmiseks ja teiste traditsiooniliste tarneriikide väljatõrjumiseks; |
| --- | --- |

—

võimalik kvoot tuleks eraldada igale konkreetsele tarneriigile, mitte eraldada neid „kes ees, see mees“ põhimõtte järgi, et säilitada traditsioonilised kaubandusvood ja vältida seda, et teatavad tarneriigid võiksid kasutada oma geograafilist positsiooni või ekspordivõimekust ära kvoodi kiireks täitmiseks ja teiste traditsiooniliste tarneriikide väljatõrjumiseks;

| — | majanduslik kindlus tuleks tagada litsentsidel põhineva kvoodisüsteemi kehtestamisega. See kindlustaks tarnete pidevuse ja garanteeriks selle, et saadetised läbivad tariifivaba kvoodi kohe eksportivast riigist väljumise hetkel. Alternatiivse võimalusena pakuti, et aasta kvoot tuleks kehtestada kvartalite kaupa, vältimaks massilist importi aasta alguses, mis oleks kahjulik kasutajatele, kel pole võimalik koguda varusid ja kes vajavad kogu aasta vältel stabiilset varustamist. |
| --- | --- |

—

majanduslik kindlus tuleks tagada litsentsidel põhineva kvoodisüsteemi kehtestamisega. See kindlustaks tarnete pidevuse ja garanteeriks selle, et saadetised läbivad tariifivaba kvoodi kohe eksportivast riigist väljumise hetkel. Alternatiivse võimalusena pakuti, et aasta kvoot tuleks kehtestada kvartalite kaupa, vältimaks massilist importi aasta alguses, mis oleks kahjulik kasutajatele, kel pole võimalik koguda varusid ja kes vajavad kogu aasta vältel stabiilset varustamist.

| — | Mõne tootetüübi suhtes tuleks kohaldada omaette kvoote tulenevalt nende eripäradest võrreldes teiste samasse kategooriasse kuuluvate toodetega. Nende toodete puhul tuleks kvoote korrapäraselt veelgi suurendada, et võtta arvesse järgmistel aastatel eeldatavat olulist nõudluse kasvu liidu turul. |
| --- | --- |

—

Mõne tootetüübi suhtes tuleks kohaldada omaette kvoote tulenevalt nende eripäradest võrreldes teiste samasse kategooriasse kuuluvate toodetega. Nende toodete puhul tuleks kvoote korrapäraselt veelgi suurendada, et võtta arvesse järgmistel aastatel eeldatavat olulist nõudluse kasvu liidu turul.

| (135) | Komisjon uuris kõnealuseid väiteid üksikasjalikult ja jõudis järgmistele järeldustele. |
| --- | --- |

(135)

Komisjon uuris kõnealuseid väiteid üksikasjalikult ja jõudis järgmistele järeldustele.

| (136) | Esiteks, nagu ajutises määruses juba määratud, nõustub komisjon faktiga, et traditsioonilisi kaubandusvooge tuleks võimalikult palju säilitada. Arvestades eespool esitatud järeldusi olulise kahju ohu kohta, tekitaks liidu tootmisharule olulist kahju ainult neid traditsioonilisi kaubandusvooge ületav import. Tariifikvootide kujul kehtestatud kaitsemeetmete puhul jääks tõhus konkurents importkauba ja liidu tootmisharu vahel komisjoni arvates alles ning üldise hinnatõusu ja puudujääkide risk oleks vähetõenäoline. Sellises vormis meetmete puhul oodatakse pigem, et import jätkub traditsioonilistes kahju mittetekitavates mahtudes ning kaitsemeetmed kohalduksid alles siis ja juhul, kui kvoodi maht saab täis ja oht realiseerub. |
| --- | --- |

(136)

Esiteks, nagu ajutises määruses juba määratud, nõustub komisjon faktiga, et traditsioonilisi kaubandusvooge tuleks võimalikult palju säilitada. Arvestades eespool esitatud järeldusi olulise kahju ohu kohta, tekitaks liidu tootmisharule olulist kahju ainult neid traditsioonilisi kaubandusvooge ületav import. Tariifikvootide kujul kehtestatud kaitsemeetmete puhul jääks tõhus konkurents importkauba ja liidu tootmisharu vahel komisjoni arvates alles ning üldise hinnatõusu ja puudujääkide risk oleks vähetõenäoline. Sellises vormis meetmete puhul oodatakse pigem, et import jätkub traditsioonilistes kahju mittetekitavates mahtudes ning kaitsemeetmed kohalduksid alles siis ja juhul, kui kvoodi maht saab täis ja oht realiseerub.

| (137) | Peale selle väitis liidu tootmisharu, et suudab toota kõiki terasetoodete tüüpe. Igal juhul jääks ilma meetmeteta import traditsioonilistes mahtudes alles ning võimalik ka kvootidest suuremates mahtudes, kuigi kaitsemeetmete tingimustes. |
| --- | --- |

(137)

Peale selle väitis liidu tootmisharu, et suudab toota kõiki terasetoodete tüüpe. Igal juhul jääks ilma meetmeteta import traditsioonilistes mahtudes alles ning võimalik ka kvootidest suuremates mahtudes, kuigi kaitsemeetmete tingimustes.

| (138) | Mis puudutab dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmete olemasolu, siis nende eesmärk on korvata ebaausaid kaubandustavasid. Kuigi neil meetmetel võib tõesti olla mõju mõne tarneriigi ekspordimahtudele, ei mõjuta see ausa hinnaga impordi mahtu, mis saabuks liidu turule ilma kahjustavate dumpingu- või subsiidiumitavadeta. Seda küsimust ja eelkõige kaitsemeetmete kumuleerumist dumpinguvastaste või subsiidiumivastaste meetmetega käsitletakse põhjenduses 186. |
| --- | --- |

(138)

Mis puudutab dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmete olemasolu, siis nende eesmärk on korvata ebaausaid kaubandustavasid. Kuigi neil meetmetel võib tõesti olla mõju mõne tarneriigi ekspordimahtudele, ei mõjuta see ausa hinnaga impordi mahtu, mis saabuks liidu turule ilma kahjustavate dumpingu- või subsiidiumitavadeta. Seda küsimust ja eelkõige kaitsemeetmete kumuleerumist dumpinguvastaste või subsiidiumivastaste meetmetega käsitletakse põhjenduses 186.

| (139) | Eeltoodud põhjustel lükatakse põhjenduses 133 esitatud isikute väited käesolevaga tagasi. |
| --- | --- |

(139)

Eeltoodud põhjustel lükatakse põhjenduses 133 esitatud isikute väited käesolevaga tagasi.

| (140) | Seoses meetmete vormi ja mahuga kaalus komisjon järgmisi asjaolusid. |
| --- | --- |

(140)

Seoses meetmete vormi ja mahuga kaalus komisjon järgmisi asjaolusid.

Tariifikvoodi maht

Tariifikvoodi maht

| (141) | Kuigi kasutajad ja importijad leiavad, et võimalik tariifikvoot tuleks kehtestada nii, et selle tase oleks 10 % üle viimase kolme aasta keskmise impordi, kuna liidu teatavate tootekategooriate terasetarbimises toimuvad tõenäoliselt suuremad kui kahekohalistes numbrites väljendatavad kasvud, väitsid liidu tootjad, et liidu terasetarbimine jääb järgmistel aastatel suhteliselt püsivaks. |
| --- | --- |

(141)

Kuigi kasutajad ja importijad leiavad, et võimalik tariifikvoot tuleks kehtestada nii, et selle tase oleks 10 % üle viimase kolme aasta keskmise impordi, kuna liidu teatavate tootekategooriate terasetarbimises toimuvad tõenäoliselt suuremad kui kahekohalistes numbrites väljendatavad kasvud, väitsid liidu tootjad, et liidu terasetarbimine jääb järgmistel aastatel suhteliselt püsivaks.

| (142) | Määruse (EL) 2015/478 artikli 15 lõike 3 kohaselt tuleks mis tahes kvoot kehtestada põhimõtteliselt viimase kolme tüüpilise aasta keskmise impordi mahus. See säte kehtib aga kvoodi kujul võetavate meetmete puhul. Nagu asjaomane õiguspraktika (26) kinnitab, ei ole tariifikvoot WTO kaitsemeetmete lepingu kohaselt kvantitatiivne meede ning seetõttu ei ole komisjon kõnealusel juhul otseselt kohustatud kehtestama tariifikvoodi mahtu, mis oleks rangelt vastavuses viimase kolme aasta keskmise impordiga. |
| --- | --- |

(142)

Määruse (EL) 2015/478 artikli 15 lõike 3 kohaselt tuleks mis tahes kvoot kehtestada põhimõtteliselt viimase kolme tüüpilise aasta keskmise impordi mahus. See säte kehtib aga kvoodi kujul võetavate meetmete puhul. Nagu asjaomane õiguspraktika (26) kinnitab, ei ole tariifikvoot WTO kaitsemeetmete lepingu kohaselt kvantitatiivne meede ning seetõttu ei ole komisjon kõnealusel juhul otseselt kohustatud kehtestama tariifikvoodi mahtu, mis oleks rangelt vastavuses viimase kolme aasta keskmise impordiga.

26

| (143) | Seoses põhjenduses 141 esitatud väidetega ning kooskõlas komisjonile määruse (EL) 2015/478 artikli 16 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 13 kohaselt võimaldatud suure majandusliku, poliitilise ja õigusliku kaalutlusõigusega, pidas komisjon vajalikuks määrata tariifikvoodi maht üle viimase kolme aasta keskmise impordimahu, et võtta arvesse ühelt poolt kasutajate ja importijate ning teiselt poolt liidu tootmisharu konkureerivaid huve. Seoses sellega märgib komisjon, et nagu põhjenduses 32 tõendatud, kasvas vaatlusaluste tootekategooriate import 2017. aastast hiliseima perioodini 4 % võrra, põhjustamata olulist kahju. Tulevase, ehkki laugema impordikasvu väljavaade normaalsetes turutingimustes, millega käivad koos liidu tootmisharu kui terviku majanduslikud ja poliitilised huvid, annab seega aluse kehtestada tariifikvoodi kvantitatiivne maht pisut kõrgemale 2017. aasta ja hiliseima perioodi vahelisest impordi keskmisest tasemest. |
| --- | --- |

(143)

Seoses põhjenduses 141 esitatud väidetega ning kooskõlas komisjonile määruse (EL) 2015/478 artikli 16 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 13 kohaselt võimaldatud suure majandusliku, poliitilise ja õigusliku kaalutlusõigusega, pidas komisjon vajalikuks määrata tariifikvoodi maht üle viimase kolme aasta keskmise impordimahu, et võtta arvesse ühelt poolt kasutajate ja importijate ning teiselt poolt liidu tootmisharu konkureerivaid huve. Seoses sellega märgib komisjon, et nagu põhjenduses 32 tõendatud, kasvas vaatlusaluste tootekategooriate import 2017. aastast hiliseima perioodini 4 % võrra, põhjustamata olulist kahju. Tulevase, ehkki laugema impordikasvu väljavaade normaalsetes turutingimustes, millega käivad koos liidu tootmisharu kui terviku majanduslikud ja poliitilised huvid, annab seega aluse kehtestada tariifikvoodi kvantitatiivne maht pisut kõrgemale 2017. aasta ja hiliseima perioodi vahelisest impordi keskmisest tasemest.

| (144) | Sellest lähtudes ning eesmärgiga piirata impordi kasv sellisele tasemele, mis ei põhjusta tõenäoliselt liidu tootmisharule olulist kahju, tagades samal ajal traditsiooniliste kaubandusvoogude säilimise ning olemasolevate importivate ja kasutavate tootmisharude piisava kindlustamise, leiab komisjon, et tariifikvoodi kvantitatiivse mahu aluseks peaks olema ajavahemiku 2015–2017 keskmine import, millele lisatakse 5 %. |
| --- | --- |

(144)

Sellest lähtudes ning eesmärgiga piirata impordi kasv sellisele tasemele, mis ei põhjusta tõenäoliselt liidu tootmisharule olulist kahju, tagades samal ajal traditsiooniliste kaubandusvoogude säilimise ning olemasolevate importivate ja kasutavate tootmisharude piisava kindlustamise, leiab komisjon, et tariifikvoodi kvantitatiivse mahu aluseks peaks olema ajavahemiku 2015–2017 keskmine import, millele lisatakse 5 %.

Tariifikvootide eraldamine

Tariifikvootide eraldamine

| (145) | Peaaegu kõik huvitatud isikud, sealhulgas liidu tootmisharu, pooldasid esialgses etapis kehtestatud üldise kvoodisüsteemi asemel tariifikvootide eraldamist konkreetsetele tarneriikidele. |
| --- | --- |

(145)

Peaaegu kõik huvitatud isikud, sealhulgas liidu tootmisharu, pooldasid esialgses etapis kehtestatud üldise kvoodisüsteemi asemel tariifikvootide eraldamist konkreetsetele tarneriikidele.

| (146) | Komisjon nõustub, et riigipõhine tariifikvoodi süsteem on tõepoolest traditsiooniliste kaubandusvoogude tagamiseks sobivaim. Sel on siiski mõningaid piiranguid. Esiteks on tarneriikide arv iga tootekategooria puhul märkimisväärne. Neist igale tariifikvoodi eraldamine ei ole mõistlikult teostatav. Teiseks leiab komisjon, et tariifikvoodi sobivaks eraldamiseks tuleb võtta arvesse erilisi tegureid, mis mõjutavad vaatlusaluste toodete kaubandust. Paljude käesoleva uurimisega hõlmatud toodete puhul on liit tõepoolest kehtestanud hiljuti teatavate eksportivate riikide suhtes dumpinguvastased/tasakaalustavad tollimeetmed. Sageli on see toonud viimasel aastal kaasa neist riikidest pärineva impordi olulise vähenemise ning see jätkub kõnealuste meetmete kehtimise perioodil. Riigipõhist tariifikvooti kasutataks nende riikide puhul seetõttu väga tõenäoliselt ainult väikeses osas, kuna tariifikvoodi maht põhineb aastate 2015–2017 keskmisel impordimahul, s.o hõlmates perioodi, kui dumpinguvastased/tasakaalustavad meetmed veel ei kehtinud ning impordi maht oli ebaausate kaubandustavade tõttu märkimisväärne. Seetõttu ei oleks liidu huvides eraldada neil asjaoludel riigipõhist tariifikvooti, kuna tulevased impordimahud oleksid vältimatult traditsioonilistest kaubandusmahtudest väiksemad. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon nõustub, et riigipõhine tariifikvoodi süsteem on tõepoolest traditsiooniliste kaubandusvoogude tagamiseks sobivaim. Sel on siiski mõningaid piiranguid. Esiteks on tarneriikide arv iga tootekategooria puhul märkimisväärne. Neist igale tariifikvoodi eraldamine ei ole mõistlikult teostatav. Teiseks leiab komisjon, et tariifikvoodi sobivaks eraldamiseks tuleb võtta arvesse erilisi tegureid, mis mõjutavad vaatlusaluste toodete kaubandust. Paljude käesoleva uurimisega hõlmatud toodete puhul on liit tõepoolest kehtestanud hiljuti teatavate eksportivate riikide suhtes dumpinguvastased/tasakaalustavad tollimeetmed. Sageli on see toonud viimasel aastal kaasa neist riikidest pärineva impordi olulise vähenemise ning see jätkub kõnealuste meetmete kehtimise perioodil. Riigipõhist tariifikvooti kasutataks nende riikide puhul seetõttu väga tõenäoliselt ainult väikeses osas, kuna tariifikvoodi maht põhineb aastate 2015–2017 keskmisel impordimahul, s.o hõlmates perioodi, kui dumpinguvastased/tasakaalustavad meetmed veel ei kehtinud ning impordi maht oli ebaausate kaubandustavade tõttu märkimisväärne. Seetõttu ei oleks liidu huvides eraldada neil asjaoludel riigipõhist tariifikvooti, kuna tulevased impordimahud oleksid vältimatult traditsioonilistest kaubandusmahtudest väiksemad.

| (147) | Kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes järeldas komisjon, et kõige paremini sobiks kombineeritud lähenemisviis. Esiteks tuleks eraldada riigipõhine tariifikvoot olulise tarnehuviga riikidele, lähtudes nende viimase kolme aasta impordist. Selle määruse kohaldamisel arvestatakse, et oluline tarnehuvi on riikidel, mille osa vaatlusaluse tootekategooria impordist on üle 5 %. Kõigile teistele tarneriikidele tuleks eraldada üldine tariifikvoot („jääkkvoot“) ülejäänud impordi viimase kolme aasta keskmise alusel. |
| --- | --- |

(147)

Kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes järeldas komisjon, et kõige paremini sobiks kombineeritud lähenemisviis. Esiteks tuleks eraldada riigipõhine tariifikvoot olulise tarnehuviga riikidele, lähtudes nende viimase kolme aasta impordist. Selle määruse kohaldamisel arvestatakse, et oluline tarnehuvi on riikidel, mille osa vaatlusaluse tootekategooria impordist on üle 5 %. Kõigile teistele tarneriikidele tuleks eraldada üldine tariifikvoot („jääkkvoot“) ülejäänud impordi viimase kolme aasta keskmise alusel.

| (148) | Riigipõhist tariifikvooti ei tuleks aga eespool kirjeldatud põhjustel eraldada neile riikidele, kelle ekspordimaht on igas asjaomases tootekategoorias hiljuti dumpinguvastaste/tasakaalustavate tollimeetmete tõttu oluliselt vähenenud. Need riigid peaksid jääma jääktariifikvoodi alla. |
| --- | --- |

(148)

Riigipõhist tariifikvooti ei tuleks aga eespool kirjeldatud põhjustel eraldada neile riikidele, kelle ekspordimaht on igas asjaomases tootekategoorias hiljuti dumpinguvastaste/tasakaalustavate tollimeetmete tõttu oluliselt vähenenud. Need riigid peaksid jääma jääktariifikvoodi alla.

| (149) | Konkreetselt tootekategooria 1 puhul („kuumvaltsitud lehtterase rullid“) leiab komisjon, et kuna umbes 60 % impordist on praegu hõlmatud dumpinguvastaste meetmetega, siis sobib kõige paremini üldine kvoot ilma riigipõhise eraldamiseta. |
| --- | --- |

(149)

Konkreetselt tootekategooria 1 puhul („kuumvaltsitud lehtterase rullid“) leiab komisjon, et kuna umbes 60 % impordist on praegu hõlmatud dumpinguvastaste meetmetega, siis sobib kõige paremini üldine kvoot ilma riigipõhise eraldamiseta.

| (150) | Lõpetuseks leiab komisjon, et liidu huvides on ka see, et kui tarneriik on enda riigipõhise tariifikvoodi ammendanud, peaks talle lubama juurdepääsu jääktariifikvoodile. Seda võimalust tuleks aga rakendada ainult perioodi viimases kvartalis, et tasakaalustada riigipõhiste tariifikvootidega riikide ning üldist tariifikvooti kasutavate riikide huve. See võimaldaks mitte ainult säilitada traditsioonilisi kaubandusvooge, vaid vältida ka seda, et osa jääktariifikvoodist jääks kasutamata. |
| --- | --- |

(150)

Lõpetuseks leiab komisjon, et liidu huvides on ka see, et kui tarneriik on enda riigipõhise tariifikvoodi ammendanud, peaks talle lubama juurdepääsu jääktariifikvoodile. Seda võimalust tuleks aga rakendada ainult perioodi viimases kvartalis, et tasakaalustada riigipõhiste tariifikvootidega riikide ning üldist tariifikvooti kasutavate riikide huve. See võimaldaks mitte ainult säilitada traditsioonilisi kaubandusvooge, vaid vältida ka seda, et osa jääktariifikvoodist jääks kasutamata.

Tariifikvoodi ennustatavus aja jooksul

Tariifikvoodi ennustatavus aja jooksul

| (151) | Komisjon leiab, et ennustatavuse tagamiseks ei ole vaja kehtestada litsentsisüsteemi. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon leiab, et ennustatavuse tagamiseks ei ole vaja kehtestada litsentsisüsteemi.

| (152) | Esiteks on andmed impordi kujunemise kohta tariifikvoodi raames ja tollimaksuvaba kvoodi kasutamise raames avalikult kättesaadavad ja neid ajakohastatakse iga päev. Tariifikvoodi kasutamise andmed on leitavad järgmisel veebilehel:
  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp?Lang=et |
| --- | --- |

(152)

Esiteks on andmed impordi kujunemise kohta tariifikvoodi raames ja tollimaksuvaba kvoodi kasutamise raames avalikult kättesaadavad ja neid ajakohastatakse iga päev. Tariifikvoodi kasutamise andmed on leitavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp?Lang=et

| (153) | Lisaks peaks ka riigipõhine eraldamine tagama traditsioonilistele tarnijatele ja kasutajatele täiendava ennustatavuse. Peale selle on riigil tema tariifikvoodi ammendumise korral võimalus eksportida saadaoleva jääkkvoodi raames, kuigi ainult perioodi viimases kvartalis, mis on kvoodi saadavuse seisukohast kõige kriitilisem periood. |
| --- | --- |

(153)

Lisaks peaks ka riigipõhine eraldamine tagama traditsioonilistele tarnijatele ja kasutajatele täiendava ennustatavuse. Peale selle on riigil tema tariifikvoodi ammendumise korral võimalus eksportida saadaoleva jääkkvoodi raames, kuigi ainult perioodi viimases kvartalis, mis on kvoodi saadavuse seisukohast kõige kriitilisem periood.

| (154) | Samuti on komisjon arvamusel, et jääktariifikvooti tuleks jaotada kvartalite kaupa, et tagada impordi ühtlane jaotumine aastale ning vältida seda, et perioodi alguses varutakse suurtes kogustes standardseid importtooteid, et vältida võimalikke tollimakse. Kasutamata kvartalite kaupa eraldatud tariifikvoodid kantaks automaatselt üle järgmisesse perioodi. |
| --- | --- |

(154)

Samuti on komisjon arvamusel, et jääktariifikvooti tuleks jaotada kvartalite kaupa, et tagada impordi ühtlane jaotumine aastale ning vältida seda, et perioodi alguses varutakse suurtes kogustes standardseid importtooteid, et vältida võimalikke tollimakse. Kasutamata kvartalite kaupa eraldatud tariifikvoodid kantaks automaatselt üle järgmisesse perioodi.

Toote klassifikatsioon

Toote klassifikatsioon

| (155) | Komisjon on uurinud kasutajate ja importijate taotluseid enda toodetele spetsiifiliste alamkategooriate loomiseks. Täpsemalt on komisjon jõudnud seisukohale, et kahel tootekategoorial, nimelt kategooriatel 3 ja 4, on eriomadused, mille puhul on need taotlused vastuvõetavad. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon on uurinud kasutajate ja importijate taotluseid enda toodetele spetsiifiliste alamkategooriate loomiseks. Täpsemalt on komisjon jõudnud seisukohale, et kahel tootekategoorial, nimelt kategooriatel 3 ja 4, on eriomadused, mille puhul on need taotlused vastuvõetavad.

| (156) | Kategooria 4 – korrosioonikindlad lehed – hõlmab nii spetsiaalselt täpsete tootespetsifikatsioonide ja pikaajaliste lepingute alusel autotööstusele valmistatud tooteid kui ka teisi standardseid tooteid. Esimeste puhul on tarnijatel vaja kõigepealt saada tööstusharu pikaajaliseks täppisajastamise süsteemil põhinevaks varustamiseks vajalik sertifikaat. Selle tootekategooria puhul tunnistab komisjon, et on risk, et mõned spetsiifilised tootetüübid tõrjutakse tollimaksuvabast kvoodist välja standardsete toodete poolt, mida saab aasta alguses massiliselt tarnida ja varuda. |
| --- | --- |

(156)

Kategooria 4 – korrosioonikindlad lehed – hõlmab nii spetsiaalselt täpsete tootespetsifikatsioonide ja pikaajaliste lepingute alusel autotööstusele valmistatud tooteid kui ka teisi standardseid tooteid. Esimeste puhul on tarnijatel vaja kõigepealt saada tööstusharu pikaajaliseks täppisajastamise süsteemil põhinevaks varustamiseks vajalik sertifikaat. Selle tootekategooria puhul tunnistab komisjon, et on risk, et mõned spetsiifilised tootetüübid tõrjutakse tollimaksuvabast kvoodist välja standardsete toodete poolt, mida saab aasta alguses massiliselt tarnida ja varuda.

| (157) | Peale selle kohaldatakse selle tootekategooria alla kuuluvate standardsete tootetüüpide suhtes praegu dumpinguvastaseid tollimakse, millel on eespool selgitatust tulenevalt ka mõju nii tulevasele impordi kujunemisele kui ka kvoodi eraldamisele. Fakt, et need spetsialiseeritumad tooted ei sisaldunud tootmisharu taotluses dumpinguvastaste meetmete kehtestamiseks, viitab samuti sellele, et neid tuleks käsitleda standardsetest tootetüüpidest eraldi. |
| --- | --- |

(157)

Peale selle kohaldatakse selle tootekategooria alla kuuluvate standardsete tootetüüpide suhtes praegu dumpinguvastaseid tollimakse, millel on eespool selgitatust tulenevalt ka mõju nii tulevasele impordi kujunemisele kui ka kvoodi eraldamisele. Fakt, et need spetsialiseeritumad tooted ei sisaldunud tootmisharu taotluses dumpinguvastaste meetmete kehtestamiseks, viitab samuti sellele, et neid tuleks käsitleda standardsetest tootetüüpidest eraldi.

| (158) | Mis puudutab kategooriat 3 (elektrotehniline lehtteras), siis väitis asjaomane kasutav tootmisharu samuti, et mõned spetsialiseeritud tooted, s.o mittesuundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras (27), tuleks samuti teistest selle kategooria toodetest eraldada. See taotlus põhineb asjaolul, et need tootetüübid on liidu majandusele strateegilise tähtsusega, kuna neid kasutatakse energia ja liikuvuse sektorites (nt uued energiasõidukid, tuuleturbiinid). Kasutajad ja importijad väidavad, et need tooted on suure väärtusega eritooted, millel on oht saada samasse tootekategooriasse kuuluvate standardtoodete poolt välja tõrjutud. Lisaks väitsid kasutajad ka seda, et liidu nõudlus kasvab lähitulevikus tõenäoliselt olulisel määral ning et tulevikus tuleks erikvooti vastavalt suurendada. Kuigi viimast väidet ei suudetud tõendusmaterjalidega nõuetekohaselt kinnitada, võimaldaks nende toodete eraldiseisev kvoot põhjendatud taotlusi tulevikus edasi uurida. |
| --- | --- |

(158)

Mis puudutab kategooriat 3 (elektrotehniline lehtteras), siis väitis asjaomane kasutav tootmisharu samuti, et mõned spetsialiseeritud tooted, s.o mittesuundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras (27), tuleks samuti teistest selle kategooria toodetest eraldada. See taotlus põhineb asjaolul, et need tootetüübid on liidu majandusele strateegilise tähtsusega, kuna neid kasutatakse energia ja liikuvuse sektorites (nt uued energiasõidukid, tuuleturbiinid). Kasutajad ja importijad väidavad, et need tooted on suure väärtusega eritooted, millel on oht saada samasse tootekategooriasse kuuluvate standardtoodete poolt välja tõrjutud. Lisaks väitsid kasutajad ka seda, et liidu nõudlus kasvab lähitulevikus tõenäoliselt olulisel määral ning et tulevikus tuleks erikvooti vastavalt suurendada. Kuigi viimast väidet ei suudetud tõendusmaterjalidega nõuetekohaselt kinnitada, võimaldaks nende toodete eraldiseisev kvoot põhjendatud taotlusi tulevikus edasi uurida.

27

| (159) | Veel leiab komisjon, et ilma meetme heastavat mõju kuidagi õõnestamata on võimalik luua nende tootekategooriate raames toodete alamkategooriad, millele eraldataks vastavalt nende oma kvoodid. |
| --- | --- |

(159)

Veel leiab komisjon, et ilma meetme heastavat mõju kuidagi õõnestamata on võimalik luua nende tootekategooriate raames toodete alamkategooriad, millele eraldataks vastavalt nende oma kvoodid.

| (160) | Eelnevast lähtudes nõustus komisjon taotlusega eraldada tootekategooria 4 (metalliga kaetud lehtteras) ja tootekategooria 3 (elektrotehniline lehtteras, v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) kahte alamkategooriasse. |
| --- | --- |

(160)

Eelnevast lähtudes nõustus komisjon taotlusega eraldada tootekategooria 4 (metalliga kaetud lehtteras) ja tootekategooria 3 (elektrotehniline lehtteras, v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) kahte alamkategooriasse.

Läbivaatamisklausel

Läbivaatamisklausel

| (161) | Lõpuks leiab komisjon, et tulenevalt liidu huvist võib tal tekkida vajadus kohandada eraldatud tariifikvoodi mahtu vastavalt lisades IV.1 ja IV.2 sätestatule, kui asjaolud meetmete kehtivusperioodil muutuvad. Läbivaatamine võiks hõlmata ükskõik millist tootekategooriat, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, sealhulgas (kuid mitte ainult) tootekategooriaid 3, 4, 6 ja 16, mille kohta esitati üksikasjalikke ja põhjendatud avaldusi nii uurimise käigus kui ka komisjoni peetud kahepoolsetel kohtumistel. Muutunud olukord võiks realiseeruda näiteks siis, kui liidu üldise nõudluse kasv või kahanemine mõnes tootekategoorias nõuaks tariifikvoodi mahu ümberhindamist, dumpinguvastaste või subsiidiumivastaste meetmete kehtestamist, mis võivad tulevast impordi kujunemist oluliselt mõjutada, või kui toimub mis tahes muutusi seoses USA paragrahviga 232, mis võib mõjutada otseselt käesoleva uurimise järeldusi, nimelt kaubavahetuse ümbersuunamise osas. Komisjon võib samuti läbi vaadata, kas meetmete rakendamisel võib olla negatiivne mõju eeliskaubanduspartneritega taotletavate integratsiooni eesmärkide saavutamisele, näiteks nende stabiilsuse või majandusarengu oluline ohustamine. Komisjon hindab olukorda korrapäraselt ja kaalub läbivaatamist vähemalt meetmete kehtestamise iga aasta lõpus. Komisjon algatab esimese läbivaatamise menetluse hiljemalt 1. juulil 2019. |
| --- | --- |

(161)

Lõpuks leiab komisjon, et tulenevalt liidu huvist võib tal tekkida vajadus kohandada eraldatud tariifikvoodi mahtu vastavalt lisades IV.1 ja IV.2 sätestatule, kui asjaolud meetmete kehtivusperioodil muutuvad. Läbivaatamine võiks hõlmata ükskõik millist tootekategooriat, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, sealhulgas (kuid mitte ainult) tootekategooriaid 3, 4, 6 ja 16, mille kohta esitati üksikasjalikke ja põhjendatud avaldusi nii uurimise käigus kui ka komisjoni peetud kahepoolsetel kohtumistel. Muutunud olukord võiks realiseeruda näiteks siis, kui liidu üldise nõudluse kasv või kahanemine mõnes tootekategoorias nõuaks tariifikvoodi mahu ümberhindamist, dumpinguvastaste või subsiidiumivastaste meetmete kehtestamist, mis võivad tulevast impordi kujunemist oluliselt mõjutada, või kui toimub mis tahes muutusi seoses USA paragrahviga 232, mis võib mõjutada otseselt käesoleva uurimise järeldusi, nimelt kaubavahetuse ümbersuunamise osas. Komisjon võib samuti läbi vaadata, kas meetmete rakendamisel võib olla negatiivne mõju eeliskaubanduspartneritega taotletavate integratsiooni eesmärkide saavutamisele, näiteks nende stabiilsuse või majandusarengu oluline ohustamine. Komisjon hindab olukorda korrapäraselt ja kaalub läbivaatamist vähemalt meetmete kehtestamise iga aasta lõpus. Komisjon algatab esimese läbivaatamise menetluse hiljemalt 1. juulil 2019.

7.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (162) | Eespool esitatud kaalutluste põhjal ning olles uurinud hoolikalt erinevaid kaalul olevaid huvisid, järeldab komisjon, et liidu huvi nõuab lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmist tariifikvoodi kujul, et vältida liidu tootjate olukorra edasist halvenemist. |
| --- | --- |

(162)

Eespool esitatud kaalutluste põhjal ning olles uurinud hoolikalt erinevaid kaalul olevaid huvisid, järeldab komisjon, et liidu huvi nõuab lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmist tariifikvoodi kujul, et vältida liidu tootjate olukorra edasist halvenemist.

8.   LÕPPMÄRKUSED

LÕPPMÄRKUSED

| (163) | Järeldatakse, et liidu terasetööstust ohustab oluline kahju seoses 26 tootekategooriaga ja et tõenäoliselt areneb see olukord kaitsemeetmete puudumise korral lähitulevikus tegelikuks oluliseks kahjuks. Samuti järeldatakse, et liidu huvides oleks võtta vastu asjakohased meetmed impordi edasise kasvu vältimiseks. |
| --- | --- |

(163)

Järeldatakse, et liidu terasetööstust ohustab oluline kahju seoses 26 tootekategooriaga ja et tõenäoliselt areneb see olukord kaitsemeetmete puudumise korral lähitulevikus tegelikuks oluliseks kahjuks. Samuti järeldatakse, et liidu huvides oleks võtta vastu asjakohased meetmed impordi edasise kasvu vältimiseks.

8.1.   Meetmete vorm ja tase

Meetmete vorm ja tase

| (164) | Uurimise esialgses etapis leidis komisjon, et tariifikvoodi kujul kehtestatav meede oleks liidu terasetootjate ja kasutajate huvide tasakaalustamiseks parim meede. Kui sellist vormi sobivalt kohandada, võimaldaks see tuua impordi kasvu ajutiselt liidu terasetööstuse jaoks mittekahjustavale tasemele, säilitades klientide jaoks sobiva valiku tarneallikaid viisil, mis sobib kokku teraseturu pideva konkurentsipõhise toimimisega. |
| --- | --- |

(164)

Uurimise esialgses etapis leidis komisjon, et tariifikvoodi kujul kehtestatav meede oleks liidu terasetootjate ja kasutajate huvide tasakaalustamiseks parim meede. Kui sellist vormi sobivalt kohandada, võimaldaks see tuua impordi kasvu ajutiselt liidu terasetööstuse jaoks mittekahjustavale tasemele, säilitades klientide jaoks sobiva valiku tarneallikaid viisil, mis sobib kokku teraseturu pideva konkurentsipõhise toimimisega.

| (165) | Eespool esitatud liidu huvide analüüsist lähtuvalt leiab komisjon, et tariifikvoot on tõesti parim meetmevorm erinevate kaalul olevate huvide tasakaalustamiseks, kuna sellega välditakse olulist kahju ja tagatakse traditsiooniliste kaubandusvoogude säilimine. |
| --- | --- |

(165)

Eespool esitatud liidu huvide analüüsist lähtuvalt leiab komisjon, et tariifikvoot on tõesti parim meetmevorm erinevate kaalul olevate huvide tasakaalustamiseks, kuna sellega välditakse olulist kahju ja tagatakse traditsiooniliste kaubandusvoogude säilimine.

| (166) | Kuigi märkustes, mida komisjonile pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitati, vaidlustasid enamik terasekasutajaid meetmete vastuvõtmise, anti neis ka kasulikke soovitusi meetmete seadistamiseks ja nende negatiivse turumõju minimeerimiseks. |
| --- | --- |

(166)

Kuigi märkustes, mida komisjonile pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitati, vaidlustasid enamik terasekasutajaid meetmete vastuvõtmise, anti neis ka kasulikke soovitusi meetmete seadistamiseks ja nende negatiivse turumõju minimeerimiseks.

| (167) | Saadud märkuste hulgas puudutasid väga vähesed komisjoni esitletud mikrosimulatsioone ja makromudelit kvoodivälise tariifi taseme proportsionaalsuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(167)

Saadud märkuste hulgas puudutasid väga vähesed komisjoni esitletud mikrosimulatsioone ja makromudelit kvoodivälise tariifi taseme proportsionaalsuse kontrollimiseks.

| (168) | Mis puudutab makromudelit, siis üks kolmanda riigi eksportijate ühendus kritiseeris seda, et Armingtoni mudelis tootekategooriate üldkomplekti suhtes kasutatavad paindlikkused erinevad neist, mida kasutatakse teatavate rohkem eristatud konkreetsete terasetoodete kategooriate uuringutes. Siiski ei pakkunud need isikud üldiseks arvutuseks alternatiivseid tasemeid. Sama ühendus väitis ka seda, et komisjon eiras hinnatasemete olulist tõusu USA turul, mis tõmbab hoolimata paragrahvi 232 kohastest meetmetest jätkuvalt importi ligi. Mikrosimulatsioonide osas heitsid üks liidu kasutajate ühendus ja mitu eksportijat ette, et mikrosimulatsioonide võrdlus oli tehtud ainult piiratud arvu tootekategooriate puhul, kuigi meetmed hõlmavad suuremat toodete hulka. Samuti kritiseerisid nad seda, et arvutused põhinesid teadete kohaselt Hiina tootjate kuludel, mida ei saa pidada kõigi impordiallikate suhtes tüüpiliseks. Mitu eksportijat väitsid, et komisjon ei ole eespool nimetatud mudeleid piisavalt selgitanud ning et sellisel alusel kvoodivälise tariifi 25 %-le fikseerimine on meelevaldne. |
| --- | --- |

(168)

Mis puudutab makromudelit, siis üks kolmanda riigi eksportijate ühendus kritiseeris seda, et Armingtoni mudelis tootekategooriate üldkomplekti suhtes kasutatavad paindlikkused erinevad neist, mida kasutatakse teatavate rohkem eristatud konkreetsete terasetoodete kategooriate uuringutes. Siiski ei pakkunud need isikud üldiseks arvutuseks alternatiivseid tasemeid. Sama ühendus väitis ka seda, et komisjon eiras hinnatasemete olulist tõusu USA turul, mis tõmbab hoolimata paragrahvi 232 kohastest meetmetest jätkuvalt importi ligi. Mikrosimulatsioonide osas heitsid üks liidu kasutajate ühendus ja mitu eksportijat ette, et mikrosimulatsioonide võrdlus oli tehtud ainult piiratud arvu tootekategooriate puhul, kuigi meetmed hõlmavad suuremat toodete hulka. Samuti kritiseerisid nad seda, et arvutused põhinesid teadete kohaselt Hiina tootjate kuludel, mida ei saa pidada kõigi impordiallikate suhtes tüüpiliseks. Mitu eksportijat väitsid, et komisjon ei ole eespool nimetatud mudeleid piisavalt selgitanud ning et sellisel alusel kvoodivälise tariifi 25 %-le fikseerimine on meelevaldne.

| (169) | Komisjon leiab, et nii mikrosimulatsioonid kui ka makromudel on reaalsuse stiliseering, kuid vastupidiselt mõnele märkusele on need vahendid, mis võimaldavad alternatiivsete stsenaariumite tehnilist arutelu, et toetada poliitilised otsused pigem faktidele kui meelevaldsetele hinnangutele. |
| --- | --- |

(169)

Komisjon leiab, et nii mikrosimulatsioonid kui ka makromudel on reaalsuse stiliseering, kuid vastupidiselt mõnele märkusele on need vahendid, mis võimaldavad alternatiivsete stsenaariumite tehnilist arutelu, et toetada poliitilised otsused pigem faktidele kui meelevaldsetele hinnangutele.

| (170) | Komisjon soovib rõhutada, et tema poolt ajutiste meetmete etapis fikseeritud 25 %-lise kvoodivälise tariifi mõte on tulla toime liitu tuleva teraseimpordi olulise suurenemisega, mis on kõige hilisemal perioodil kiirenenud USA teraseimpordile kehtestatud üldise 25 %-lise tariifi tagajärjel (millel on piiratud hulk päritolupõhiseid ja väga piiravate kvootidega seotud erandeid) ning Türgi impordi 50 %-lise tariifi tagajärjel. USA selgesõnaline eesmärk oma meetmete kehtestamisel on saavutada tööstuspoliitiline eesmärk vähendada teraseimpordi mahtu kunstlikult 13,3 miljonile tonnile (Mt), mis omakorda võimaldab USA terasetööstusel tegutseda 80 % tootmisvõimsuse rakendusastme juures. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon soovib rõhutada, et tema poolt ajutiste meetmete etapis fikseeritud 25 %-lise kvoodivälise tariifi mõte on tulla toime liitu tuleva teraseimpordi olulise suurenemisega, mis on kõige hilisemal perioodil kiirenenud USA teraseimpordile kehtestatud üldise 25 %-lise tariifi tagajärjel (millel on piiratud hulk päritolupõhiseid ja väga piiravate kvootidega seotud erandeid) ning Türgi impordi 50 %-lise tariifi tagajärjel. USA selgesõnaline eesmärk oma meetmete kehtestamisel on saavutada tööstuspoliitiline eesmärk vähendada teraseimpordi mahtu kunstlikult 13,3 miljonile tonnile (Mt), mis omakorda võimaldab USA terasetööstusel tegutseda 80 % tootmisvõimsuse rakendusastme juures.

| (171) | Vastupidiselt mõne huvitatud isiku seisukohale ei ole liidu 25 % suurune tariifiväline kvoot sel taustal meelevaldne, vaid näib olevat täiesti proportsionaalne meede ja täielikult kooskõlas eesmärgiga kaitsta liidu terasetööstust impordi kiire kasvu eest, mis pärineb viimasel perioodil suurel määral kaubavahetuse ümbersuunamisest, mida tekitavad USA protektsionistlikud meetmed. Tegelikult võiksid kogu maailma terase eksportijad, seistes silmitsi USA 25 % või 50 % suuruse tariifi või piiravate kvootidega, suunata oma ekspordi ümber liitu traditsioonilisest müügimahust suuremas mahus ning tekitada liidu terasetootmisharule kahju, kui liidus ei ole piisavalt tõhusat takistust hetkel, mil import hakkab traditsioonilisi mahte ületama. |
| --- | --- |

(171)

Vastupidiselt mõne huvitatud isiku seisukohale ei ole liidu 25 % suurune tariifiväline kvoot sel taustal meelevaldne, vaid näib olevat täiesti proportsionaalne meede ja täielikult kooskõlas eesmärgiga kaitsta liidu terasetööstust impordi kiire kasvu eest, mis pärineb viimasel perioodil suurel määral kaubavahetuse ümbersuunamisest, mida tekitavad USA protektsionistlikud meetmed. Tegelikult võiksid kogu maailma terase eksportijad, seistes silmitsi USA 25 % või 50 % suuruse tariifi või piiravate kvootidega, suunata oma ekspordi ümber liitu traditsioonilisest müügimahust suuremas mahus ning tekitada liidu terasetootmisharule kahju, kui liidus ei ole piisavalt tõhusat takistust hetkel, mil import hakkab traditsioonilisi mahte ületama.

| (172) | Siin on taas oluline rõhutada, et kui paragrahvi 232 meetmete kohaseid tariife rakendatakse alates esimesest importimisest ja seetõttu moonutavad need tõsiselt importkaubanduse edasisi sissevooge, võimaldab liidu tariifikvoot jätkuvalt impordi sisenemist kõigist päritolukohtadest ilma täiendavate takistusteta ning avaldab mõju alles siis, kui iga päritolumaa traditsioonilisi impordivooge esindavad asjaomased kvoodid on ületatud, eriti USA meetmete tekitatud kaubavahetuse ümbersuunamise tõttu. |
| --- | --- |

(172)

Siin on taas oluline rõhutada, et kui paragrahvi 232 meetmete kohaseid tariife rakendatakse alates esimesest importimisest ja seetõttu moonutavad need tõsiselt importkaubanduse edasisi sissevooge, võimaldab liidu tariifikvoot jätkuvalt impordi sisenemist kõigist päritolukohtadest ilma täiendavate takistusteta ning avaldab mõju alles siis, kui iga päritolumaa traditsioonilisi impordivooge esindavad asjaomased kvoodid on ületatud, eriti USA meetmete tekitatud kaubavahetuse ümbersuunamise tõttu.

| (173) | Kui liit ei kehtesta asjaomasele teraseimpordile kvoodiülest tariifi vähemalt USA rakendatava tariifiga võrdsel määral, saavutab sellisel juhul USA-sse eksportija müüki ELi ümber suunates täiendava marginaali või minimeerib selle kaotuse. See analüüs näitab, et liidule kaubavahetuse ümbersuunamise vastu minimaalset kaitset tagav tariifikvoodi alumine tase peaks olema vähemalt 25 %. See tase ei peata siiski kaubavahetuse ümbersuunamist. Kuna USA protektsionistlikud meetmed suruvad impordihindu üles, muutub kasumlikuks oluline osa USA terasetootmisest, mis ei olnud varem majanduslikult tasuv, tõrjudes importkaupa välja ja suunates kaubandusvooge teistele turgudele, kusjuures liit on atraktiivseim alternatiivne sihtkoht. |
| --- | --- |

(173)

Kui liit ei kehtesta asjaomasele teraseimpordile kvoodiülest tariifi vähemalt USA rakendatava tariifiga võrdsel määral, saavutab sellisel juhul USA-sse eksportija müüki ELi ümber suunates täiendava marginaali või minimeerib selle kaotuse. See analüüs näitab, et liidule kaubavahetuse ümbersuunamise vastu minimaalset kaitset tagav tariifikvoodi alumine tase peaks olema vähemalt 25 %. See tase ei peata siiski kaubavahetuse ümbersuunamist. Kuna USA protektsionistlikud meetmed suruvad impordihindu üles, muutub kasumlikuks oluline osa USA terasetootmisest, mis ei olnud varem majanduslikult tasuv, tõrjudes importkaupa välja ja suunates kaubandusvooge teistele turgudele, kusjuures liit on atraktiivseim alternatiivne sihtkoht.

| (174) | Selles kontekstis on liidu tootmisharu pakutud ja komisjoni poolt esialgses etapis tutvustatud mikromajanduslikud simulatsioonid liitu suunatud impordi brutomarginaali kohta keskse tähtsusega, et arutada, kuidas käitub äri mõistes eksportija, kes seisab silmitsi eespool osutatud valikuga müüa USA turul pärast paragrahvi 232 kohaste tariifide tasumist või eksportida alternatiivina oma traditsioonilist müüki ületades liitu suuremas mahus, et vältida USA tariifi maksmist. |
| --- | --- |

(174)

Selles kontekstis on liidu tootmisharu pakutud ja komisjoni poolt esialgses etapis tutvustatud mikromajanduslikud simulatsioonid liitu suunatud impordi brutomarginaali kohta keskse tähtsusega, et arutada, kuidas käitub äri mõistes eksportija, kes seisab silmitsi eespool osutatud valikuga müüa USA turul pärast paragrahvi 232 kohaste tariifide tasumist või eksportida alternatiivina oma traditsioonilist müüki ületades liitu suuremas mahus, et vältida USA tariifi maksmist.

| (175) | Vastupidiselt mõne isiku esitatud märkustele on simulatsioonides kasutatud eeldused realistlikud ja konservatiivsed. Need ei põhine peamiselt Hiina kuludel. Simulatsioonis kasutatud kulude olulisim komponent on rahvusvaheliste hindade põhjal hinnatud toorainekogum. Hiina võrdlusandmeid kasutatakse suhteliselt väikese osa toorainele lisanduvate muutuvate lisakulude jaoks, kuna Hiina on tootekategooriate lõikes üks suurimaid eksportijaid. Valik kasutada impordi lõpphinna arvutamisel Hiinast liitu transportimise kulusid on väga konservatiivne eeldus, kuna teiste võimalike päritolumaade väiksemate veokulude kasutamisel oleks brutomarginaal suurem. |
| --- | --- |

(175)

Vastupidiselt mõne isiku esitatud märkustele on simulatsioonides kasutatud eeldused realistlikud ja konservatiivsed. Need ei põhine peamiselt Hiina kuludel. Simulatsioonis kasutatud kulude olulisim komponent on rahvusvaheliste hindade põhjal hinnatud toorainekogum. Hiina võrdlusandmeid kasutatakse suhteliselt väikese osa toorainele lisanduvate muutuvate lisakulude jaoks, kuna Hiina on tootekategooriate lõikes üks suurimaid eksportijaid. Valik kasutada impordi lõpphinna arvutamisel Hiinast liitu transportimise kulusid on väga konservatiivne eeldus, kuna teiste võimalike päritolumaade väiksemate veokulude kasutamisel oleks brutomarginaal suurem.

| (176) | Kõnealused simulatsioonid võimaldavad arvutada kvoodivälise tariifi tegeliku taseme, mis suudaks tõkestada kaubavahetuse ümbersuunamist. Nagu ajutiste meetmete määruses selgitatakse, näitavad need simulatsioonid, et terase liitu suunatud eksportija müügi brutomarginaal on paljude erinevate kõige tüüpilisemate uurimisaluste terasetoodete kategooriate puhul üle 30 %, kusjuures mediaan on 34 %. Ainult selliste suurustega kvooti ületavad tariifid suudaksid tasakaalustada täielikult asjaomaste liitu suunatud teraseimpordi brutomarginaali ning see kõrvaldaks USA-sse eksportija stiimuli selleks, miks suunata ümber paigutatud müüki liidu turule, kuna sellise tariifi puhul kaotaks see majandusliku mõttekuse. |
| --- | --- |

(176)

Kõnealused simulatsioonid võimaldavad arvutada kvoodivälise tariifi tegeliku taseme, mis suudaks tõkestada kaubavahetuse ümbersuunamist. Nagu ajutiste meetmete määruses selgitatakse, näitavad need simulatsioonid, et terase liitu suunatud eksportija müügi brutomarginaal on paljude erinevate kõige tüüpilisemate uurimisaluste terasetoodete kategooriate puhul üle 30 %, kusjuures mediaan on 34 %. Ainult selliste suurustega kvooti ületavad tariifid suudaksid tasakaalustada täielikult asjaomaste liitu suunatud teraseimpordi brutomarginaali ning see kõrvaldaks USA-sse eksportija stiimuli selleks, miks suunata ümber paigutatud müüki liidu turule, kuna sellise tariifi puhul kaotaks see majandusliku mõttekuse.

| (177) | Seda arvestades on liit otsustanud võtta vastu vähim turgu moonutava kvooti ületava tariifi taseme 25 %, mis on eespool arutatud valikutest madalamate seas. Nagu selgitatud, ei anna see tariifi ületav kvoot täielikku kaitset, mis kindlustaks liidu kaubavahetuse ümbersuunamise suhtes. Vastupidi, see võimaldaks mitte ainult traditsioonilise impordi jätkuvalt vaba sissetulekut, vaid lisaks sellele võimaldavad kõnealused tariifitasemed ka seda, et hoolimata tariifi maksmisest jääb piiratud osa kaubanduse ümberpaigutumisest tulenevast müügist liidu turul endiselt võimalikuks, isegi kui ületatakse traditsioonilisi müügimahte, et vastata ootuste kohaselt suurenevale nõudlusele. |
| --- | --- |

(177)

Seda arvestades on liit otsustanud võtta vastu vähim turgu moonutava kvooti ületava tariifi taseme 25 %, mis on eespool arutatud valikutest madalamate seas. Nagu selgitatud, ei anna see tariifi ületav kvoot täielikku kaitset, mis kindlustaks liidu kaubavahetuse ümbersuunamise suhtes. Vastupidi, see võimaldaks mitte ainult traditsioonilise impordi jätkuvalt vaba sissetulekut, vaid lisaks sellele võimaldavad kõnealused tariifitasemed ka seda, et hoolimata tariifi maksmisest jääb piiratud osa kaubanduse ümberpaigutumisest tulenevast müügist liidu turul endiselt võimalikuks, isegi kui ületatakse traditsioonilisi müügimahte, et vastata ootuste kohaselt suurenevale nõudlusele.

| (178) | Seoses paljude huvitatud isikute esitatud märkustega ühtse makromajandusliku mudeli kasutamise kohta, mis koondab kõik tootekategooriad, selle asemel, et kasutada mudelis rohkem eristatud analüüsi, leiab komisjon, nagu selgitatud uurimise esialgses etapis ja eespool punktis 2, et arvestades tootekategooriate tugevaid omavahelisi seoseid pakkumise ja nõudluse seisukohast, on selline üldine hindamine täielikult asjakohane, eriti kui kasutada konservatiivseid paindlikkusväärtuseid. |
| --- | --- |

(178)

Seoses paljude huvitatud isikute esitatud märkustega ühtse makromajandusliku mudeli kasutamise kohta, mis koondab kõik tootekategooriad, selle asemel, et kasutada mudelis rohkem eristatud analüüsi, leiab komisjon, nagu selgitatud uurimise esialgses etapis ja eespool punktis 2, et arvestades tootekategooriate tugevaid omavahelisi seoseid pakkumise ja nõudluse seisukohast, on selline üldine hindamine täielikult asjakohane, eriti kui kasutada konservatiivseid paindlikkusväärtuseid.

| (179) | Ajutises määruses ütles komisjon, et uurib enne lõpliku seisukoha vastuvõtmist impordi arengut täpsemalt. USA ja liidu uurimisaluste terasetoodete kategooriate impordistatistika näitab, et hoolimata olulisest paragrahvi 232 kohaste meetmete põhjustatud hinnatõusust USA turul on USAs viimasel kuuel kuul alates 2018. aasta maist import oluliselt ja püsivalt vähenenud, mis langeb kokku samaaegse samade terasetoodete kategooriate püsiva impordimahu kasvuga liidu turul. Alates 2018. aasta maist kuni septembrini vähenes uurimisaluste tootekategooriate import USA-sse võrreldes 2017. aasta sama perioodiga 2,6 miljoni tonni võrra, samal ajal kui ELi samade toodete import tõusis järsult 2 miljoni tonni võrra (77 % USA vähenemisest). See näitab ilmset kasvutendentsi. Need andmed näitavad selgelt, et USA paragrahvi 232 protektsionistlike meetmete kavandatav mõju tuua kaasa terase impordi vähenemine võrreldes 2017. aastaga 13,3 miljoni tonni võrra on hästi toimima hakanud. Seetõttu ei näi täheldatud hiliseimad impordisuundumused olevat vastuolus mudelis võimaliku kaubavahetuse ümbersuunamise kohta tehtud eeldustega ehk umbes 70 %-ga sellest, mida USA meetmed võiksid kokkuvõttes aja jooksul saavutada, kui nende täielik protektsionistlik mõju on realiseerunud. Samuti ei ole see vastuolus eelnevast tuleneva vajadusega rakendada kvoodivälist tariifi üle 30 %, et liidu turgu täielikult nende mõjude eest kaitsta. See määr on kooskõlas ka eespool kirjeldatud mikromajanduslike simulatsioonide tulemusega. |
| --- | --- |

(179)

Ajutises määruses ütles komisjon, et uurib enne lõpliku seisukoha vastuvõtmist impordi arengut täpsemalt. USA ja liidu uurimisaluste terasetoodete kategooriate impordistatistika näitab, et hoolimata olulisest paragrahvi 232 kohaste meetmete põhjustatud hinnatõusust USA turul on USAs viimasel kuuel kuul alates 2018. aasta maist import oluliselt ja püsivalt vähenenud, mis langeb kokku samaaegse samade terasetoodete kategooriate püsiva impordimahu kasvuga liidu turul. Alates 2018. aasta maist kuni septembrini vähenes uurimisaluste tootekategooriate import USA-sse võrreldes 2017. aasta sama perioodiga 2,6 miljoni tonni võrra, samal ajal kui ELi samade toodete import tõusis järsult 2 miljoni tonni võrra (77 % USA vähenemisest). See näitab ilmset kasvutendentsi. Need andmed näitavad selgelt, et USA paragrahvi 232 protektsionistlike meetmete kavandatav mõju tuua kaasa terase impordi vähenemine võrreldes 2017. aastaga 13,3 miljoni tonni võrra on hästi toimima hakanud. Seetõttu ei näi täheldatud hiliseimad impordisuundumused olevat vastuolus mudelis võimaliku kaubavahetuse ümbersuunamise kohta tehtud eeldustega ehk umbes 70 %-ga sellest, mida USA meetmed võiksid kokkuvõttes aja jooksul saavutada, kui nende täielik protektsionistlik mõju on realiseerunud. Samuti ei ole see vastuolus eelnevast tuleneva vajadusega rakendada kvoodivälist tariifi üle 30 %, et liidu turgu täielikult nende mõjude eest kaitsta. See määr on kooskõlas ka eespool kirjeldatud mikromajanduslike simulatsioonide tulemusega.

| (180) | Sellega seoses on komisjon otsustanud kinnitada kvoodivälise tariifimäära 25 %, mis on madalaim ja vähim häireid põhjustav parandusmeede, millega vastata USA paragrahvi 232 kohastest meetmetest tulenevale kaubavahetuse ümbersuunamisele. |
| --- | --- |

(180)

Sellega seoses on komisjon otsustanud kinnitada kvoodivälise tariifimäära 25 %, mis on madalaim ja vähim häireid põhjustav parandusmeede, millega vastata USA paragrahvi 232 kohastest meetmetest tulenevale kaubavahetuse ümbersuunamisele.

8.2.   Tariifikvootide haldamine

Tariifikvootide haldamine

| (181) | Nagu eespool selgitatud, on liidu huvidest lähtudes ning traditsiooniliste kaubandusvoogude võimalikult suurel määral säilitamiseks parim viis tariifikvootide optimaalse kasutuse tagamiseks eraldada need vaatlusaluse toote olulise tarnehuviga riikidele ning eraldada kvoodid teistele riikidele nende kuupäevade kronoloogilises järjekorras, millal vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid on heaks kiidetud, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 (28). Niisugune haldamismeetod nõuab tihedat koostööd liikmesriikide ja komisjoni vahel. |
| --- | --- |

(181)

Nagu eespool selgitatud, on liidu huvidest lähtudes ning traditsiooniliste kaubandusvoogude võimalikult suurel määral säilitamiseks parim viis tariifikvootide optimaalse kasutuse tagamiseks eraldada need vaatlusaluse toote olulise tarnehuviga riikidele ning eraldada kvoodid teistele riikidele nende kuupäevade kronoloogilises järjekorras, millal vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid on heaks kiidetud, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2015/2447 (28). Niisugune haldamismeetod nõuab tihedat koostööd liikmesriikide ja komisjoni vahel.

28

| (182) | Võimalus arenguriikidest pärit importkaupade suhtes tariifikvoote mitte kohaldada sõltub nende kaupade päritolust. Seepärast tuleks kohaldada praegu liidus kehtivaid mittesooduspäritolu kindlakstegemise kriteeriume. |
| --- | --- |

(182)

Võimalus arenguriikidest pärit importkaupade suhtes tariifikvoote mitte kohaldada sõltub nende kaupade päritolust. Seepärast tuleks kohaldada praegu liidus kehtivaid mittesooduspäritolu kindlakstegemise kriteeriume.

| (183) | Lõplike meetmete kohaldamisel määratakse traditsiooniliste kaubandusvoogude jätkumise võimaldamiseks eristatud kvoot igale tootekategooriale, millele käesolev määrus lõplikud meetmed kehtestab. |
| --- | --- |

(183)

Lõplike meetmete kohaldamisel määratakse traditsiooniliste kaubandusvoogude jätkumise võimaldamiseks eristatud kvoot igale tootekategooriale, millele käesolev määrus lõplikud meetmed kehtestab.

8.3.   Kohaldatavad dumpingu- ja subsiidiumidevastased meetmed

Kohaldatavad dumpingu- ja subsiidiumidevastased meetmed

| (184) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kordasid mitu kasutajat ja importijat oma väiteid, et liidu tootjad ei vaja olemasolevate dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete tõttu täiendavat kaitset ning et igal juhul ei tohiks kaitsemeetmeid ning dumpingu- ja subsiidiumivastaseid meetmeid üksteisele lisada. |
| --- | --- |

(184)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kordasid mitu kasutajat ja importijat oma väiteid, et liidu tootjad ei vaja olemasolevate dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete tõttu täiendavat kaitset ning et igal juhul ei tohiks kaitsemeetmeid ning dumpingu- ja subsiidiumivastaseid meetmeid üksteisele lisada.

| (185) | Komisjon tuletab meelde, et dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete eesmärk ei ole mitte sulgeda liidu turgu, vaid heastada kahjustavate kaubandustavade mõju. Seega on need meetmed suunatud ainult konkreetsete riikide dumpingule ja subsideerimisele, need on käesoleva meetmega kehtestatavatest kaitsemeetmetest erineva kohaldamisala ja eesmärgiga ning need ei ole kaitsemeetmetega teineteist välistavad. |
| --- | --- |

(185)

Komisjon tuletab meelde, et dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete eesmärk ei ole mitte sulgeda liidu turgu, vaid heastada kahjustavate kaubandustavade mõju. Seega on need meetmed suunatud ainult konkreetsete riikide dumpingule ja subsideerimisele, need on käesoleva meetmega kehtestatavatest kaitsemeetmetest erineva kohaldamisala ja eesmärgiga ning need ei ole kaitsemeetmetega teineteist välistavad.

| (186) | Nagu aga ajutise määruse põhjenduses 117 öeldud, tunnistab komisjon, et dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kombineerimine kaitsemeetmetega võib põhjustada soovitust suuremat mõju. Kuna selline kuhjumise probleem tekiks alles pärast tariifikvoodi ülempiiri saavutamist, uurib komisjon vajadust probleemiga tegelemiseks hilisemas etapis ja nõuetekohase protsessi alusel. Selles raamistikus võib komisjon n-ö kahekordsete abinõude kehtestamise vältimiseks kaaluda tariifikvoodi ületamise korral kehtivate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kohaldamise peatamist või nende vähendamist, tagamaks. et nende meetmete koosmõju ei ületa kehtivate kaitsemeetmete või dumpinguvastaste/tasakaalustavate tollimaksude kõrgeimat taset. |
| --- | --- |

(186)

Nagu aga ajutise määruse põhjenduses 117 öeldud, tunnistab komisjon, et dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete kombineerimine kaitsemeetmetega võib põhjustada soovitust suuremat mõju. Kuna selline kuhjumise probleem tekiks alles pärast tariifikvoodi ülempiiri saavutamist, uurib komisjon vajadust probleemiga tegelemiseks hilisemas etapis ja nõuetekohase protsessi alusel. Selles raamistikus võib komisjon n-ö kahekordsete abinõude kehtestamise vältimiseks kaaluda tariifikvoodi ületamise korral kehtivate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kohaldamise peatamist või nende vähendamist, tagamaks. et nende meetmete koosmõju ei ületa kehtivate kaitsemeetmete või dumpinguvastaste/tasakaalustavate tollimaksude kõrgeimat taset.

8.4.   Kestus

Kestus

| (187) | Komisjon on seisukohal, et meetmed peaksid kehtima kolm aastat (hõlmates ajutiste meetmete kehtivusaega), nii et need aeguvad 30. juunil 2021. Tariifikvoot peaks olema avatud perioodideks 2. veebruarist 2019 kuni 30. juunini 2019, seejärel perioodiks 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 ning seejärel perioodiks 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021, nagu on määratletud IV lisas iga vaatlusaluse tootekategooria puhul. |
| --- | --- |

(187)

Komisjon on seisukohal, et meetmed peaksid kehtima kolm aastat (hõlmates ajutiste meetmete kehtivusaega), nii et need aeguvad 30. juunil 2021. Tariifikvoot peaks olema avatud perioodideks 2. veebruarist 2019 kuni 30. juunini 2019, seejärel perioodiks 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 ning seejärel perioodiks 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021, nagu on määratletud IV lisas iga vaatlusaluse tootekategooria puhul.

| (188) | Kuna meetmete kestus ületab üht aastat, tuleb neid kohaldamisperioodil korrapäraste vahemike järel järk-järgult liberaliseerida. Komisjoni arvates on meetmete liberaliseerimiseks sobivaim viis suurendada tariifivaba kvoodi määra iga aasta järel 5 % võrra. See peaks sisaldama ajutiste meetmete kohaldamisperioodi, mis tähendab, et esimene liberaliseerimine peaks toimuma 1. juulil 2019 ning teine 1. juulil 2020. Edaspidi jätkub liberaliseerimine sama korra alusel. |
| --- | --- |

(188)

Kuna meetmete kestus ületab üht aastat, tuleb neid kohaldamisperioodil korrapäraste vahemike järel järk-järgult liberaliseerida. Komisjoni arvates on meetmete liberaliseerimiseks sobivaim viis suurendada tariifivaba kvoodi määra iga aasta järel 5 % võrra. See peaks sisaldama ajutiste meetmete kohaldamisperioodi, mis tähendab, et esimene liberaliseerimine peaks toimuma 1. juulil 2019 ning teine 1. juulil 2020. Edaspidi jätkub liberaliseerimine sama korra alusel.

8.5.   Terasetoodete järelevalve

Terasetoodete järelevalve

| (189) | Käesoleva uurimise alla kuuluvate terasetoodete järelevalvemeetmed kehtestati 2016. aasta aprillis, kuna näis, et imporditendentsid võivad hakata põhjustama olulist kahju. Käesoleva uurimise järeldusi ning lõplike kaitsemeetmete kehtestamist arvestades leiab komisjon, et kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvate terasetoodete järelevalvesüsteem tuleks kaitsemeetmete kehtivusajaks peatada. |
| --- | --- |

(189)

Käesoleva uurimise alla kuuluvate terasetoodete järelevalvemeetmed kehtestati 2016. aasta aprillis, kuna näis, et imporditendentsid võivad hakata põhjustama olulist kahju. Käesoleva uurimise järeldusi ning lõplike kaitsemeetmete kehtestamist arvestades leiab komisjon, et kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvate terasetoodete järelevalvesüsteem tuleks kaitsemeetmete kehtivusajaks peatada.

9.   TEATAVATE RIIKIDE VÄLJAJÄTMINE LÕPLIKE MEETMETE KOHALDAMISALAST

TEATAVATE RIIKIDE VÄLJAJÄTMINE LÕPLIKE MEETMETE KOHALDAMISALAST

| (190) | Vastavalt määruse (EL) 2015/478 artiklile 18 ja liidu rahvusvahelistele kohustustele ei tohiks ajutisi meetmeid kohaldada ühegi WTO-sse kuuluvast arenguriigist pärineva toote suhtes, kui selle impordi osakaal ei ületa 3 % selle toote liitu suunatud impordist, tingimusel et alla 3 % impordi osakaaluga WTO liikmetest riikide arvele ei jää tervikuna käsitledes rohkem kui 9 % vaatlusaluse toote koguimpordist liitu. |
| --- | --- |

(190)

Vastavalt määruse (EL) 2015/478 artiklile 18 ja liidu rahvusvahelistele kohustustele ei tohiks ajutisi meetmeid kohaldada ühegi WTO-sse kuuluvast arenguriigist pärineva toote suhtes, kui selle impordi osakaal ei ületa 3 % selle toote liitu suunatud impordist, tingimusel et alla 3 % impordi osakaaluga WTO liikmetest riikide arvele ei jää tervikuna käsitledes rohkem kui 9 % vaatlusaluse toote koguimpordist liitu.

| (191) | Komisjoni esialgne otsus näitab, et teatavatest arenguriikidest pärit asjaomased tootekategooriad vastavad eespool nimetatud erandi kohaldamise nõuetele. Lisas III.2 („Arenguriikidest pärit tootekategooriate loetelu, mille suhtes kohaldatakse lõplikke meetmeid“) on täpsustatud arenguriigid käesoleva määruse tähenduses. Samuti nimetatakse iga 26 tootekategooria puhul arenguriigid, kelle suhtes ajutisi meetmeid kohaldatakse. Komisjon peab asjakohaseks arvutada arenguriikidest pärit impordi mahu kõige hilisema perioodi kohta kättesaadavate statistiliste andmete alusel iga tootekategooria kohta, kuna tariifikvoot määratakse ka tavapäraste kaubavoogude puhul iga kategooria kohta eraldi. |
| --- | --- |

(191)

Komisjoni esialgne otsus näitab, et teatavatest arenguriikidest pärit asjaomased tootekategooriad vastavad eespool nimetatud erandi kohaldamise nõuetele. Lisas III.2 („Arenguriikidest pärit tootekategooriate loetelu, mille suhtes kohaldatakse lõplikke meetmeid“) on täpsustatud arenguriigid käesoleva määruse tähenduses. Samuti nimetatakse iga 26 tootekategooria puhul arenguriigid, kelle suhtes ajutisi meetmeid kohaldatakse. Komisjon peab asjakohaseks arvutada arenguriikidest pärit impordi mahu kõige hilisema perioodi kohta kättesaadavate statistiliste andmete alusel iga tootekategooria kohta, kuna tariifikvoot määratakse ka tavapäraste kaubavoogude puhul iga kategooria kohta eraldi.

| (192) | Kuna WTO liikmetest arenguriikide väljajätmist tuleks kohaldada seni, kuni nende osa liidu impordis ei ületa 3 %, hakkab komisjon olukorda regulaarselt ja vähemalt iga kaitsemeetmete kohaldamise aasta lõpul hindama, et uurida, kas mõni riik on ületanud eespool nimetatud piirmäära ja tuleks seejärel lisada kaitsemeetmete kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(192)

Kuna WTO liikmetest arenguriikide väljajätmist tuleks kohaldada seni, kuni nende osa liidu impordis ei ületa 3 %, hakkab komisjon olukorda regulaarselt ja vähemalt iga kaitsemeetmete kohaldamise aasta lõpul hindama, et uurida, kas mõni riik on ületanud eespool nimetatud piirmäära ja tuleks seejärel lisada kaitsemeetmete kohaldamisalasse.

| (193) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 80, leiab komisjon, arvestades turgude tihedat integreeritust EMP liikmesriikidega ning nendest riikidest pärit impordi üldarve ja kaubavahetuse ümbersuunamise väikest riski, et Norrast, Islandilt ja Liechtensteinist pärit hindamisalused tooted tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta, Peale selle tuleks kahepoolsete kohustuste täitmiseks jätta käesoleva määruse kohaldamisalast välja ka teatavad riigid, millega liit on sõlminud hetkel kehtiva (29) majanduspartnerluse lepingu. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei saanud komisjon ühtki märkust, mis toonuks kaasa nende järelduste muutumise, mis seetõttu kinnitatakse. |
| --- | --- |

(193)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 80, leiab komisjon, arvestades turgude tihedat integreeritust EMP liikmesriikidega ning nendest riikidest pärit impordi üldarve ja kaubavahetuse ümbersuunamise väikest riski, et Norrast, Islandilt ja Liechtensteinist pärit hindamisalused tooted tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta, Peale selle tuleks kahepoolsete kohustuste täitmiseks jätta käesoleva määruse kohaldamisalast välja ka teatavad riigid, millega liit on sõlminud hetkel kehtiva (29) majanduspartnerluse lepingu. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei saanud komisjon ühtki märkust, mis toonuks kaasa nende järelduste muutumise, mis seetõttu kinnitatakse.

29

10.   LIIDU JA KOLMANDATE RIIKIDE VAHELISTEST KAHEPOOLSETEST LEPINGUTEST TULENEVAD KOHUSTUSED.

LIIDU JA KOLMANDATE RIIKIDE VAHELISTEST KAHEPOOLSETEST LEPINGUTEST TULENEVAD KOHUSTUSED.

| (194) | Komisjon veendus, et käesoleva määruse kohaselt võetud kaitsemeetmed vastavad ka teatavate kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsetest lepingutest tulenevate kohustustele. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon veendus, et käesoleva määruse kohaselt võetud kaitsemeetmed vastavad ka teatavate kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsetest lepingutest tulenevate kohustustele.

| (195) | Sellega seoses märgitakse, et leiti, et import endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist liitu on uurimisperioodil märkimisväärselt kasvanud ning on aidanud kaasa liidu terasetööstuses olulise kahju ohu tekkimisele. Selline import vastab seega kaitsemeetmete võtmise tingimustele vastavalt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (30) artikli 37 lõikele 1. |
| --- | --- |

(195)

Sellega seoses märgitakse, et leiti, et import endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist liitu on uurimisperioodil märkimisväärselt kasvanud ning on aidanud kaasa liidu terasetööstuses olulise kahju ohu tekkimisele. Selline import vastab seega kaitsemeetmete võtmise tingimustele vastavalt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (30) artikli 37 lõikele 1.

30

| (196) | Samuti leitakse, et võttes arvesse uurimise ulatust ja järeldusi, on terasesektoris tõsiseid häireid, ning seetõttu on kaitsemeetmed õigustatud ka Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 1972. aastal sõlmitud lepingu (31) artikli 26 alusel. |
| --- | --- |

(196)

Samuti leitakse, et võttes arvesse uurimise ulatust ja järeldusi, on terasesektoris tõsiseid häireid, ning seetõttu on kaitsemeetmed õigustatud ka Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 1972. aastal sõlmitud lepingu (31) artikli 26 alusel.

31

| (197) | Viimasena, ka Türgist pärit import vastab Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Türgi Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) (32) artikli 12 tingimustele ning Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerimislepingu juurde kuuluva 23. novembril 1970. aastal allkirjastatud lisaprotokolli (33) artikli 60 tingimustele. |
| --- | --- |

(197)

Viimasena, ka Türgist pärit import vastab Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Türgi Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist) (32) artikli 12 tingimustele ning Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsieerimislepingu juurde kuuluva 23. novembril 1970. aastal allkirjastatud lisaprotokolli (33) artikli 60 tingimustele.

32

33

11.   LÕPPMÄRKUSED

LÕPPMÄRKUSED

| (198) | Võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat (34), on asjakohane sätestada viivisemäär lõplike tollimaksude võimaliku tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivad asjakohased sätted sellist viivisemäära ette ei näe ja riiklike eeskirjade kohaldamine tekitaks ettevõtjate vahel põhjendamatuid moonutusi olenevalt sellest, milline liikmesriik on tollivormistuseks valitud. |
| --- | --- |

(198)

Võttes arvesse Euroopa Kohtu praktikat (34), on asjakohane sätestada viivisemäär lõplike tollimaksude võimaliku tagasimaksmise korral, sest tollimaksude suhtes kehtivad asjakohased sätted sellist viivisemäära ette ei näe ja riiklike eeskirjade kohaldamine tekitaks ettevõtjate vahel põhjendamatuid moonutusi olenevalt sellest, milline liikmesriik on tollivormistuseks valitud.

34

| (199) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on vastavalt kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikli 3 lõike 3 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 22 lõike 3 alusel loodud kaitsemeetmete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(199)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on vastavalt kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikli 3 lõike 3 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 22 lõike 3 alusel loodud kaitsemeetmete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kui artiklitest 6 ja 7 ei tulene teisiti, avatakse käesolevaga tariifikvoot kõigi 26 vaatlusaluse tootekategooria impordiks liitu (mille määratlemiseks viidatakse CN-koodidele, mis on täpsustatud sellega seoses I lisas) ja igaks lisas IV.1 ja IV.2 sätestatud perioodiks.

2.   Iga vaatlusaluse tootekategooria puhul, välja arvatud tootekategooria 1 puhul, eraldatakse osa tariifikvoodist IV lisas sätestatud riikidele.

3.   Iga tariifikvoodi ülejäänud osa ning tootekategooria 1 tariifikvoot eraldatakse ajalises järjekorras, võttes aluseks kehtivusaja iga kvartali jaoks võrdselt kehtestatud tariifikvoodi.

4.   Iga kvartali kvoodi jagamine peatatakse 20. komisjoni tööpäeval pärast kvartali lõppu. Iga kvartali lõpus kantakse tariifikvoodi kasutamata jääk automaatselt järgmisse kvartalisse. Iga lõpliku tariifikvoodi kohaldamisaasta viimase kvartali lõpu kasutamata jääki ei kanta üle.

5.   Kui lõike 2 kohane asjaomane kvoot on ühe konkreetse riigi puhul ammendatud, võib sellest riigist importida sama tootekategooria ülejäänud tariifikvoodi raames. Seda sätet kohaldatakse ainult lõpliku tariifikvoodi iga kohaldamisaasta viimases kvartalis.

6.   Kui asjaomane tariifikvoot on ammendatud või kui tootekategooriate impordi suhtes asjaomased tariifikvoodid ei kehti, kohaldatakse lisas IV.1 sätestatud tootekategooriate suhtes 25 % lisatollimaksu, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist.

Artikkel 2

1.   Kõigi nende toodete päritolu, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse, määratakse kindlaks liidus kehtivate mittesooduspäritolu käsitlevate sätete kohaselt.

2.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Viivisintress, mida tuleb maksta tagasimaksmise korral, mis toob kaasa viivisintressi saamise õiguse, on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatav määr, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval ja mida suurendatakse ühe protsendipunkti võrra.

Artikkel 3

Artiklis 1 sätestatud tariifikvoote haldavad komisjon ja liikmesriigid vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklites 49–54 sätestatud tariifikvootide haldamise süsteemile.

Artikkel 4

Liikmesriigid ja komisjon teevad tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse täitmine.

Artikkel 5

1.   Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, ei kohaldata IV lisas loetletud 26 tootekategooria sellise impordi suhtes, mis pärineb ühest III lisas määratletud arenguriigist, artiklis 1 nimetatud meetmeid.

2.   Lisas III.2 täpsustatakse iga IV lisas sätestatud 26 tootekategooria puhul päritoluriigid, kelle suhtes kohaldatakse artiklis 1 sätestatud meetmeid.

Artikkel 6

1.   Norrast, Islandilt ja Liechtensteinist pärit toodete suhtes artiklis 1 sätestatud meetmeid ei kohaldata.

2.   Samuti ei kohaldata artiklis 1 sätestatud meetmeid järgmiste riikide suhtes: Botswana, Côte d'Ivoire, eSwatini, Fidži, Ghana, Kamerun, Lesotho, Lõuna-Aafrika Vabariik, Mosambiik, Namiibia.

Artikkel 7

Artiklis 1 sätestatud meetmete kehtivusajaks peatatakse IV lisas nimetatud toodete puhul eelneva järelevalve meetmed, mis on jõus tulenevalt komisjoni rakendusmäärusest (EL) 2016/670 (35).

Artikkel 8

Lisades IV.1 ja IV.2 sätestatud perioodi vältel võib komisjon asjaolude muutumise korral meetmeid läbi vaadata.

Artikkel 9

Kõik rakendusmääruse (EL) 2018/1013 kohaselt käesoleva määruse IV lisas sätestatud toodete puhul makstud lisatollimaksu summad nõutakse lõplikult sisse rakendusmääruse (EL) 2018/1013 artikli 1 lõikes 3 sätestatud mahus.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. jaanuar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 83, 27.3.2015, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 123, 19.5.2015, lk 33.

2

(3)  Komisjoni 17. juuli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1013, millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes (ELT L 181, 18.7.2018, lk 39).

3

(4)  Teade kaitsemeetmeid käsitleva uurimise algatamise kohta seoses terasetoodete impordiga (ELT C 111, 26.3.2018, lk 29).

4

(5)  Teade, millega muudetakse teadet kaitsemeetmeid käsitleva uurimise algatamise kohta seoses terasetoodete impordiga (ELT C 225, 28.6.2018, lk 54).

5

(6)  WTO apellatsioonikogu aruanne „US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products“, WT/DS259/AB/R, punkt 319.

6

(7)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1694/2002 (EÜT L 261, 28.9.2002, lk 1).

7

(8)  WTO vaekoja aruanne „Dominican Republic – Safeguard Measures on Imports of Polypropylene Bags and Tubular Fabric“, WT/DS415/R, WT/DS416/R, WT/DS417/R, WT/DS418/R, punktid 7.177 ja 7.236.

8

(9)  Botswana, Côte d'Ivoire, eSwatini, Fidži, Ghana, Kamerun, Lesotho, Lõuna-Aafrika Vabariik, Mosambiik, Namiibia.

9

(10)  Need olid kategooriad 10, 11, 19, 24 ja 27.

10

(11)  Endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, India, Hiina Rahvavabariik, Lõuna-Korea, Türgi ja Venemaa.

11

(12)  WTO apellatsioonikogu aruanne, „Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear“, WT/DS121/9, punkt 131.

12

(13)  WTO vaekogu aruanne, „US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities“, WT/DS166/R, punkt 8.31.

13

(14)  WTO vaekogu aruanne, „Ukraine – Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars“, WT/DS468/R, 26. juuni 2015, punkt 7.146.

14

(15)  WTO vaekogu aruanne „US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products“, WT/DS259/AB/R, punkt 10.168.

15

(16)  WTO apellatsioonikogu aruanne, „Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear“, WT/DS121/AB/R, vastu võetud 12. jaanuaril 2000, punkt 130.

16

(17)  WTO vaekogu aruanne „US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products“, WT/DS259/AB/R, joonealune märkus 17, punkt 374.

17

(18)  WTO vaekogu aruanne „US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products“, WT/DS259/AB/R, punkt 10.168, joonealune märkus 16, punkt 7.132.

18

(19)  https://www.globaltradealert.org/reports/download/44, lk 11.

19

(20)  COM(2016) 155 (final), 16. märts 2016.

20

(21)  Allikas: Global Trade Atlas.

21

(22)  https://www.cbp.gov/trade/quota/bulletins/qb-18-126-absolute-quota-aluminum-products-argentina-brazil-south-korea

22

(23)  USA paragrahvi 232 kohased meetmed jõustusid 8. märtsil 2018 ning komisjon uuris andmeid kuni 2018. aasta septembrini.

23

(24)  Äriühing ja teadete kuupäevad, miljonites lühikestes tonnides: Big River, 25.4.2018 ja 29.6.2018, 3,2; US Steel, 5.3.2018, 2,8; JSW Steel, 26.3.2018 ja 21.6.2018, 2,5; Nucor, 10.1.2018, 2.3.2018, 11.5.2018 ja 7.9.2018, 2,25; North Star Bluescope, 13.8.2018, 0,7–1,0; Liberty Steel Group, 26.6.2018, 0,75; Republic Steel Group, 12.3.2018 ja 19.7.2018, 0,66; Steel Dynamics, 26.6.2018, 0,4. Selle mitteammendava 2018. aastal ajakirjanduses avaldatud teadete loetelu (peamiselt äriühingute pressiteated) alusel kavandatav kogu võimsuse laiendamine moodustab 13,5 miljonit lühikest tonni, mis võrdub umbes 12 miljoni tonniga.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018 määrusega (EL) 2018/825 (ELT L 143, 7.6.2018, lk 6)) artikli 7 lõige 2c.

25

(26)  WTO apellatsioonikogu aruanne, „US- Line Pipe“, WT/DS202, punkt 235.

26

(27)  CN-koodid 7225 19 90 ja 7226 19 80.

27

(28)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

28

(29)  Botswana, Côte d'Ivoire, eSwatini, Fidži, Ghana, Kamerun, Lesotho, Lõuna-Aafrika Vabariik, Mosambiik, Namiibia.

29

(30)  
  ELT L 84, 20.3.2004, lk 13.

30

(31)  
  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 189.

31

(32)  
  EÜT L 227, 7.9.1996, lk 3.

32

(33)  
  EÜT L 293, 29.12.1972, lk 3.

33

(34)  Euroopa Kohtu (kolmas koda) 18. jaanuari 2017. aasta otsus kohtuasjas C-365/15, Wortmann vs. Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, punktid 35–39.

34

vs.

(35)  Komisjoni 28. aprill 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/670, millega kehtestatakse liidu eelnev järelevalve teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate raua- ja terasetoodete impordi üle (ELT L 115, 29.4.2016, lk 37).

35

---

I LISA

Vaatlusalune toode

| Tootenumber | Tootekategooria | CN-koodid |
| --- | --- | --- |
| 1 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 2 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 |
| 3 | Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 |
| 4 | Metalliga kaetud lehtteras | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 5 | Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras | 7210 70 80 , 7212 40 80 |
| 6 | Tinatatud tooted | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 |
| 7 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |
| 8 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 |
| 9 | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 |
| 10 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud kvartovaltsplaadid | 7219 21 10 , 7219 21 90 |
| 11 | Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras | 7225 11 00 , 7226 11 00 |
| 12 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 |
| 13 | Varbmaterjal | 7214 20 00 , 7214 99 10 |
| 14 | Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 |
| 15 | Roostevabast terasest valtstraat | 7221 00 10 , 7221 00 90 |
| 16 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 |
| 17 | Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |
| 18 | Sulundkonstruktsioonid | 7301 10 00 |
| 19 | Raudteematerjal | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 |
| 20 | Gaasitorud | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 |
| 21 | Õõnesprofiilid | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 |
| 22 | Roostevabast terasest õmblusteta torud | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 |
| 23 | Terasest kandetorud | 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 |
| 24 | Muud õmblusteta torud | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 |
| 25 | Suured keevistorud | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 |
| 26 | Muud keevistorud | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 |
| 27 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 |
| 28 | Legeerimata terasest traat | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Tootenumber

Tootekategooria

CN-koodid

1

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

2

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

3

Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

4

Metalliga kaetud lehtteras

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

5

Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras

7210 70 80 , 7212 40 80

6

Tinatatud tooted

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

7

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

8

Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

9

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

10

Roostevabast terasest kuumvaltsitud kvartovaltsplaadid

7219 21 10 , 7219 21 90

11

Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras

7225 11 00 , 7226 11 00

12

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

13

Varbmaterjal

7214 20 00 , 7214 99 10

14

Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

15

Roostevabast terasest valtstraat

7221 00 10 , 7221 00 90

16

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

17

Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

18

Sulundkonstruktsioonid

7301 10 00

19

Raudteematerjal

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

20

Gaasitorud

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

21

Õõnesprofiilid

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

22

Roostevabast terasest õmblusteta torud

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

23

Terasest kandetorud

7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

24

Muud õmblusteta torud

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

25

Suured keevistorud

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

26

Muud keevistorud

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

27

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

28

Legeerimata terasest traat

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

---

II LISA

II.1. Impordi kasv 26 tootekategooria puhul (tonnides)

| Tootenumber | Tootekategooria | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Hiliseim periood (HP) | Kasv HP-l võrreldes 2013. aastaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 4 867 242 | 5 263 815 | 7 854 395 | 8 610 847 | 7 048 217 | 7 209 718 | 48 % |
| 2 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed | 1 837 875 | 1 906 067 | 2 761 337 | 2 007 299 | 2 463 937 | 2 463 941 | 34 % |
| 3 | Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) | 266 355 | 284 376 | 279 777 | 312 647 | 377 744 | 433 526 | 63 % |
| 4 | Metalliga kaetud lehtteras | 1 855 325 | 2 203 135 | 2 688 830 | 3 924 906 | 5 019 132 | 4 637 052 | 150 % |
| 5 | Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras | 681 646 | 725 004 | 622 482 | 730 619 | 919 000 | 937 693 | 38 % |
| 6 | Tinatatud tooted | 549 941 | 660 743 | 634 722 | 754 638 | 616 810 | 735 928 | 34 % |
| 7 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid | 1 439 430 | 1 968 634 | 2 573 220 | 2 834 744 | 2 549 694 | 2 374 170 | 65 % |
| 8 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 157 197 | 213 885 | 247 090 | 326 631 | 407 886 | 408 468 | 160 % |
| 9 | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad | 645 004 | 954 179 | 697 199 | 753 058 | 869 091 | 972 415 | 51 % |
| 10 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud kvartovaltsplaadid | 26 799 | 34 700 | 31 586 | 25 995 | 27 704 | 28 677 | 7 % |
| 12 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid | 942 999 | 1 265 397 | 1 233 328 | 1 429 511 | 1 419 973 | 1 792 392 | 90 % |
| 13 | Varbmaterjal | 528 702 | 972 572 | 1 430 000 | 1 292 936 | 1 191 379 | 1 755 338 | 232 % |
| 14 | Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid | 114 638 | 149 670 | 144 875 | 149 499 | 161 973 | 184 811 | 61 % |
| 15 | Roostevabast terasest valtstraat | 52 068 | 71 209 | 57 542 | 58 659 | 63 022 | 69 786 | 34 % |
| 16 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat | 1 107 169 | 1 267 308 | 1 694 707 | 2 001 322 | 2 093 877 | 2 354 164 | 113 % |
| 17 | Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid | 222 797 | 274 863 | 267 851 | 387 353 | 262 759 | 373 732 | 68 % |
| 18 | Sulundkonstruktsioonid | 15 871 | 16 497 | 14 051 | 36 683 | 84 549 | 83 502 | 426 % |
| 19 | Raudteematerjal | 14 587 | 25 532 | 23 202 | 12 494 | 18 232 | 23 013 | 58 % |
| 20 | Gaasitorud | 275 378 | 349 078 | 314 471 | 354 261 | 401 410 | 445 569 | 62 % |
| 21 | Õõnesprofiilid | 485 038 | 578 426 | 602 190 | 757 274 | 862 889 | 956 360 | 97 % |
| 22 | Roostevabast terasest õmblusteta torud | 42 417 | 55 590 | 54 948 | 51 614 | 49 593 | 49 781 | 17 % |
| 24 | Muud õmblusteta torud | 440 696 | 509 052 | 448 761 | 448 333 | 410 822 | 480 600 | 9 % |
| 25 | Suured keevistorud | 295 502 | 418 808 | 218 549 | 171 512 | 1 053 049 | 720 886 | 144 % |
| 26 | Muud keevistorud | 462 137 | 484 915 | 494 914 | 526 634 | 551 764 | 558 457 | 21 % |
| 27 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid | 446 086 | 514 066 | 479 271 | 454 924 | 454 921 | 501 232 | 12 % |
| 28 | Legeerimata terasest traat | 555 798 | 700 560 | 683 041 | 726 158 | 714 480 | 762 600 | 37 % |

Tootenumber

Tootekategooria

2013

2014

2015

2016

2017

Hiliseim periood (HP)

Kasv HP-l võrreldes 2013. aastaga

1

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

4 867 242

5 263 815

7 854 395

8 610 847

7 048 217

7 209 718

48 %

2

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed

1 837 875

1 906 067

2 761 337

2 007 299

2 463 937

2 463 941

34 %

3

Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras)

266 355

284 376

279 777

312 647

377 744

433 526

63 %

4

Metalliga kaetud lehtteras

1 855 325

2 203 135

2 688 830

3 924 906

5 019 132

4 637 052

150 %

5

Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras

681 646

725 004

622 482

730 619

919 000

937 693

38 %

6

Tinatatud tooted

549 941

660 743

634 722

754 638

616 810

735 928

34 %

7

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid

1 439 430

1 968 634

2 573 220

2 834 744

2 549 694

2 374 170

65 %

8

Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

157 197

213 885

247 090

326 631

407 886

408 468

160 %

9

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad

645 004

954 179

697 199

753 058

869 091

972 415

51 %

10

Roostevabast terasest kuumvaltsitud kvartovaltsplaadid

26 799

34 700

31 586

25 995

27 704

28 677

7 %

12

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid

942 999

1 265 397

1 233 328

1 429 511

1 419 973

1 792 392

90 %

13

Varbmaterjal

528 702

972 572

1 430 000

1 292 936

1 191 379

1 755 338

232 %

14

Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid

114 638

149 670

144 875

149 499

161 973

184 811

61 %

15

Roostevabast terasest valtstraat

52 068

71 209

57 542

58 659

63 022

69 786

34 %

16

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat

1 107 169

1 267 308

1 694 707

2 001 322

2 093 877

2 354 164

113 %

17

Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid

222 797

274 863

267 851

387 353

262 759

373 732

68 %

18

Sulundkonstruktsioonid

15 871

16 497

14 051

36 683

84 549

83 502

426 %

19

Raudteematerjal

14 587

25 532

23 202

12 494

18 232

23 013

58 %

20

Gaasitorud

275 378

349 078

314 471

354 261

401 410

445 569

62 %

21

Õõnesprofiilid

485 038

578 426

602 190

757 274

862 889

956 360

97 %

22

Roostevabast terasest õmblusteta torud

42 417

55 590

54 948

51 614

49 593

49 781

17 %

24

Muud õmblusteta torud

440 696

509 052

448 761

448 333

410 822

480 600

9 %

25

Suured keevistorud

295 502

418 808

218 549

171 512

1 053 049

720 886

144 %

26

Muud keevistorud

462 137

484 915

494 914

526 634

551 764

558 457

21 %

27

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid

446 086

514 066

479 271

454 924

454 921

501 232

12 %

28

Legeerimata terasest traat

555 798

700 560

683 041

726 158

714 480

762 600

37 %

II.2. Impordi kasv kahe tootekategooria puhul (tonnides)

| Tootenumber | Tootekategooria | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Hiliseim periood (HP) | Kasv HP-l võrreldes 2013. aastaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11 | Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras | 114 388 | 112 258 | 101 737 | 109 518 | 99 917 | 106 570 | – 7 % |
| 23 | Terasest kandetorud | 7 475 | 8 998 | 8 337 | 7 035 | 6 137 | 6 265 | – 16 % |

Tootenumber

Tootekategooria

2013

2014

2015

2016

2017

Hiliseim periood (HP)

Kasv HP-l võrreldes 2013. aastaga

11

Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras

114 388

112 258

101 737

109 518

99 917

106 570

– 7 %

23

Terasest kandetorud

7 475

8 998

8 337

7 035

6 137

6 265

– 16 %

---

III LISA

III.1. Arenguriikide loetelu, WTO liikmed

Afganistan, Albaania, Angola, Antigua ja Barbuda, Argentina, Armeenia, Bahrein, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Boliivia, Botswana, Brasiilia, Brunei Darussalam, Burkina Faso, Burundi, Cabo Verde, Kambodža, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Tšaad, Tšiili, Hiina, Colombia, Kongo, Costa Rica, Côte d'Ivoire, Kuuba, Kongo Demokraatlik Vabariik, Djibouti, Dominica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Egiptus, El Salvador, Eswatini, Fidži, Gabon, Gambia, Gruusia, Ghana, Grenada, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, India, Indoneesia, Jamaica, Jordaania, Kasahstan, Keenia, Kuveit, Kirgiisi Vabariik, Laose Demokraatlik Rahvavabariik, Lesotho, Libeeria, Macau, Madagaskar, Malawi, Malaisia, Maldiivid, Mali, Mauritaania, Mauritius, Mehhiko, Moldova, Mongoolia, Montenegro, Maroko, Mosambiik, Myanmar, Namiibia, Nepal, Nicaragua, Niger, Nigeeria, Omaan, Pakistan, Panama, Paapua Uus-Guinea, Paraguay, Peruu, Filipiinid, Katar, Ruanda, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Saudi Araabia, Senegal, Seišellid, Sierra Leone, Saalomoni Saared, Lõuna-Aafrika Vabariik, Sri Lanka, Suriname, Tadžikistan, Tansaania, Tai, Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Togo, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuneesia, Türgi, Uganda, Ukraina, Araabia Ühendemiraadid, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Jeemen, Sambia, Zimbabwe

III.2. Arenguriikidest pärit tootekategooriate loetelu, mille suhtes kohaldatakse lõplikke meetmeid

| Riik/tooterühm | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasiilia | x | x | | | | x | x | x | | | | | | | | x | | | | | | x | | | | |
| Hiina | | | x | x | | x | | x | | x | x | | | x | | | x | x | | x | x | x | x | x | x | x |
| Egiptus | x | | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | |
| endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | | | | | x | | x | | | | | | | | | | | | x | x | | | | | | |
| India | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x | | | x | x | | | | | x | | x | | | x | | |
| Indoneesia | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Malaisia | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Mehhiko | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | x | | | | |
| Moldova | | | | | | | | | | | | x | | | x | | | | | | | | | | | |
| Tai | | | | | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Türgi | x | x | | x | x | | | | x | x | x | x | | | x | x | | x | x | x | | | x | x | x | x |
| Ukraina | x | x | | | | | x | | | | | x | x | | x | x | | x | x | x | x | x | | | x | x |
| Araabia Ühendemiraadid | | | | | | | | | | | | | | | | x | x | | x | | | | | x | | |
| Vietnam | | x | | x | | | | | x | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Riik/tooterühm

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

12

13

14

15

16

17

18

19

20

21

22

24

25

26

27

28

Brasiilia

x

x

x

x

x

x

x

Hiina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Egiptus

x

x

endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

x

x

x

x

India

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Indoneesia

x

Malaisia

x

Mehhiko

x

Moldova

x

x

Tai

x

Türgi

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Ukraina

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Araabia Ühendemiraadid

x

x

x

x

Vietnam

x

x

x

---

IV LISA

IV.1. Tariifikvootide mahud

| Tootenumber | Tootekategooria | CN-koodid | Jaotamine riigiti (vajaduse korral) | 2.2.2019 – 30.6.2019 | 1.7.2019 – 30.6.2020 | 1.7.2020 – 30.6.2021 | Lisatollimaksu määr | Seerianumbrid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tariifikvootide maht (netotonnides) | Tariifikvootide maht (netotonnides) | Tariifikvootide maht (netotonnides) |
| 1 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 | Kõik kolmandad riigid | 3 359 532,08 | 8 641 212,54 | 9 073 273,16 | 25 % | (1) |
| 2 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed | 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 | India | 234 714,39 | 603 720,07 | 633 906,07 | 25 % | 09.8801 |
| Korea Vabariik | 144 402,99 | 371 425,82 | 389 997,11 | 25 % | 09.8802 |
| Ukraina | 102 325,83 | 263 197,14 | 276 357,00 | 25 % | 09.8803 |
| Brasiilia | 65 398,61 | 168 214,89 | 176 625,64 | 25 % | 09.8804 |
| Serbia | 56 480,21 | 145 275,43 | 152 539,20 | 25 % | 09.8805 |
| Muud riigid | 430 048,96 | 1 106 149,42 | 1 161 456,89 | 25 % | (2) |
| 3.A | Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) | 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 | Korea Vabariik | 1 923,96 | 4 948,72 | 5 196,15 | 25 % | 09.8806 |
| Hiina | 822,98 | 2 116,84 | 2 222,68 | 25 % | 09.8807 |
| Venemaa | 519,69 | 1 336,71 | 1 403,54 | 25 % | 09.8808 |
| Iraani Islamivabariik | 227,52 | 585,21 | 614,47 | 25 % | 09.8809 |
| Muud riigid | 306,34 | 787,96 | 827,35 | 25 % | (3) |
| 3.B | 7225 19 90 , 7226 19 80 | Venemaa | 51 426,29 | 132 276,00 | 138 889,80 | 25 % | 09.8811 |
| Korea Vabariik | 31 380,40 | 80 715,02 | 84 750,77 | 25 % | 09.8812 |
| Hiina | 24 187,01 | 62 212,57 | 65 323,20 | 25 % | 09.8813 |
| Taiwan | 18 144,97 | 46 671,54 | 49 005,12 | 25 % | 09.8814 |
| Muud riigid | 8 395,39 | 21 594,19 | 22 673,90 | 25 % | (4) |
| 4.A (5) | Metalliga kaetud lehtteras | TARICi koodid: 7210 41 00 20, 7210 49 00 207210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 947225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10, | Korea Vabariik | 69 571,10 | 178 947,15 | 187 894,51 | 25 % | 09.8816 |
| India | 83 060,42 | 213 643,66 | 224 325,84 | 25 % | 09.8817 |
| Muud riigid | 761 518,93 | 1 958 739,13 | 2 056 676,09 | 25 % | (6) |
| 4.B (7) | CN-koodid: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10
  TARICi koodid: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96 | Hiina | 204 951,07 | 527 164,42 | 553 522,64 | 25 % | 09.8821 |
| Korea Vabariik | 249 533,26 | 641 836,39 | 673 928,21 | 25 % | 09.8822 |
| India | 118 594,25 | 305 041,91 | 320 294,00 | 25 % | 09.8823 |
| Taiwan | 49 248,78 | 126 675,12 | 133 008,88 | 25 % | 09.8824 |
| Muud riigid | 125 598,05 | 323 056,72 | 339 209,55 | 25 % | (8) |
| 5 | Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras | 7210 70 80 , 7212 40 80 | India | 108 042,36 | 277 900,89 | 291 795,94 | 25 % | 09.8826 |
| Korea Vabariik | 103 354,11 | 265 842,04 | 279 134,14 | 25 % | 09.8827 |
| Taiwan | 31 975,79 | 82 246,46 | 86 358,79 | 25 % | 09.8828 |
| Türgi | 21 834,45 | 56 161,42 | 58 969,49 | 25 % | 09.8829 |
| endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 16 331,15 | 42 006,13 | 44 106,44 | 25 % | 09.8830 |
| Muud riigid | 43 114,71 | 110 897,39 | 116 442,26 | 25 % | (9) |
| 6 | Tinatatud tooted | 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 | Hiina | 158 139,17 | 406 757,31 | 427 095,17 | 25 % | 09.8831 |
| Serbia | 30 545,88 | 78 568,52 | 82 496,95 | 25 % | 09.8832 |
| Korea Vabariik | 23 885,70 | 61 437,55 | 64 509,42 | 25 % | 09.8833 |
| Taiwan | 21 167,00 | 54 444,65 | 57 166,88 | 25 % | 09.8834 |
| Brasiilia | 19 730,03 | 50 748,55 | 53 285,98 | 25 % | 09.8835 |
| Muud riigid | 33 167,30 | 85 311,19 | 89 576,75 | 25 % | (10) |
| 7 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 | Ukraina | 339 678,24 | 873 702,59 | 917 387,71 | 25 % | 09.8836 |
| Korea Vabariik | 140 011,38 | 360 129,93 | 378 136,43 | 25 % | 09.8837 |
| Venemaa | 115 485,12 | 297 044,77 | 311 897,01 | 25 % | 09.8838 |
| India | 74 811,09 | 192 425,17 | 202 046,43 | 25 % | 09.8839 |
| Muud riigid | 466 980,80 | 1 201 143,58 | 1 261 200,76 | 25 % | (11) |
| 8 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 | Hiina | 87 328,82 | 224 622,62 | 235 853,75 | 25 % | 09.8841 |
| Korea Vabariik | 18 082,33 | 46 510,43 | 48 835,95 | 25 % | 09.8842 |
| Taiwan | 12 831,07 | 33 003,41 | 34 653,58 | 25 % | 09.8843 |
| Ameerika Ühendriigid | 11 810,30 | 30 377,84 | 31 896,74 | 25 % | 09.8844 |
| Muud riigid | 10 196,61 | 26 227,19 | 27 538,55 | 25 % | (12) |
| 9 | Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad | 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 | Korea Vabariik | 70 813,18 | 182 141,97 | 191 249,07 | 25 % | 09.8846 |
| Taiwan | 65 579,14 | 168 679,23 | 177 113,19 | 25 % | 09.8847 |
| India | 42 720,54 | 109 883,53 | 115 377,71 | 25 % | 09.8848 |
| Ameerika Ühendriigid | 35 609,52 | 91 592,94 | 96 172,59 | 25 % | 09.8849 |
| Türgi | 29 310,69 | 75 391,41 | 79 160,98 | 25 % | 09.8850 |
| Malaisia | 19 799,24 | 50 926,57 | 53 472,90 | 25 % | 09.8851 |
| Vietnam | 16 832,28 | 43 295,10 | 45 459,86 | 25 % | 09.8852 |
| Muud riigid | 50 746,86 | 130 528,43 | 137 054,85 | 25 % | (13) |
| 10 | Roostevabast terasest kuumvaltsitud kvartovaltsplaadid | 7219 21 10 , 7219 21 90 | Hiina | 6 765,50 | 17 401,86 | 18 271,95 | 25 % | 09.8856 |
| India | 2 860,33 | 7 357,20 | 7 725,06 | 25 % | 09.8857 |
| Taiwan | 1 119,34 | 2 879,11 | 3 023,06 | 25 % | 09.8858 |
| Muud riigid | 1 440,07 | 3 704,07 | 3 889,27 | 25 % | (14) |
| 12 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid | 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 | Hiina | 166 217,87 | 427 536,89 | 448 913,74 | 25 % | 09.8861 |
| Türgi | 114 807,87 | 295 302,79 | 310 067,93 | 25 % | 09.8862 |
| Venemaa | 94 792,44 | 243 820,15 | 256 011,16 | 25 % | 09.8863 |
| Šveits | 73 380,52 | 188 745,54 | 198 182,81 | 25 % | 09.8864 |
| Valgevene | 57 907,73 | 148 947,24 | 156 394,60 | 25 % | 09.8865 |
| Muud riigid | 76 245,19 | 196 113,88 | 205 919,57 | 25 % | (15) |
| 13 | Varbmaterjal | 7214 20 00 , 7214 99 10 | Türgi | 117 231,80 | 301 537,50 | 316 614,37 | 25 % | 09.8866 |
| Venemaa | 94 084,20 | 241 998,46 | 254 098,38 | 25 % | 09.8867 |
| Ukraina | 62 534,65 | 160 848,36 | 168 890,77 | 25 % | 09.8868 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 39 356,10 | 101 229,71 | 106 291,20 | 25 % | 09.8869 |
| Moldova | 28 284,59 | 72 752,14 | 76 389,74 | 25 % | 09.8870 |
| Muud riigid | 217 775,50 | 560 150,74 | 588 158,28 | | (16) |
| 14 | Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid | 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 | India | 44 433,00 | 114 288,24 | 120 002,65 | 25 % | 09.8871 |
| Šveits | 6 502,75 | 16 726,03 | 17 562,33 | 25 % | 09.8872 |
| Ukraina | 5 733,50 | 14 747,41 | 15 484,78 | 25 % | 09.8873 |
| Muud riigid | 8 533,24 | 21 948,75 | 23 046,19 | 25 % | (17) |
| 15 | Roostevabast terasest valtstraat | 7221 00 10 , 7221 00 90 | India | 10 135,23 | 26 069,31 | 27 372,78 | 25 % | 09.8876 |
| Taiwan | 6 619,68 | 17 026,79 | 17 878,13 | 25 % | 09.8877 |
| Korea Vabariik | 3 300,07 | 8 488,26 | 8 912,67 | 25 % | 09.8878 |
| Hiina | 2 216,86 | 5 702,09 | 5 987,20 | 25 % | 09.8879 |
| Jaapan | 2 190,40 | 5 634,03 | 5 915,73 | 25 % | 09.8880 |
| Muud riigid | 1 144,43 | 2 943,64 | 3 090,82 | 25 % | (18) |
| 16 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat | 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 | Ukraina | 149 009,10 | 383 273,39 | 402 437,06 | 25 % | 09.8881 |
| Šveits | 141 995,22 | 365 232,67 | 383 494,31 | 25 % | 09.8882 |
| Venemaa | 122 883,63 | 316 074,84 | 331 878,59 | 25 % | 09.8883 |
| Türgi | 121 331,08 | 312 081,44 | 327 685,51 | 25 % | 09.8884 |
| Valgevene | 97 436,46 | 250 620,96 | 263 152,01 | 25 % | 09.8885 |
| Moldova | 73 031,65 | 187 848,18 | 197 240,59 | 25 % | 09.8886 |
| Muud riigid | 122 013,20 | 313 835,96 | 329 527,76 | 25 % | (19) |
| 17 | Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukraina | 42 915,19 | 110 384,21 | 115 903,42 | 25 % | 09.8891 |
| Türgi | 38 465,03 | 98 937,73 | 103 884,61 | 25 % | 09.8892 |
| Korea Vabariik | 10 366,76 | 26 664,84 | 27 998,09 | 25 % | 09.8893 |
| Venemaa | 9 424,08 | 24 240,12 | 25 452,12 | 25 % | 09.8894 |
| Brasiilia | 8 577,95 | 22 063,74 | 23 166,93 | 25 % | 09.8895 |
| Šveits | 6 648,01 | 17 099,66 | 17 954,65 | 25 % | 09.8896 |
| Muud riigid | 14 759,92 | 37 964,70 | 39 862,93 | 25 % | (20) |
| 18 | Sulundkonstruktsioonid | 7301 10 00 | Hiina | 12 198,24 | 31 375,68 | 32 944,46 | 25 % | 09.8901 |
| Araabia Ühendemiraadid | 6 650,41 | 17 105,84 | 17 961,13 | 25 % | 09.8902 |
| Muud riigid | 480,04 | 1 234,73 | 1 296,46 | 25 % | (21) |
| 19 | Raudteematerjal | 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 | Venemaa | 2 147,19 | 5 522,90 | 5 799,05 | 25 % | 09.8906 |
| Hiina | 2 145,07 | 5 517,42 | 5 793,30 | 25 % | 09.8907 |
| Türgi | 1 744,68 | 4 487,58 | 4 711,96 | 25 % | 09.8908 |
| Ukraina | 657,60 | 1 691,46 | 1 776,03 | 25 % | 09.8909 |
| Muud riigid | 1 010,85 | 2 600,06 | 2 730,07 | 25 % | (22) |
| 20 | Gaasitorud | 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 | Türgi | 88 914,68 | 228 701,68 | 240 136,77 | 25 % | 09.8911 |
| India | 32 317,40 | 83 125,12 | 87 281,37 | 25 % | 09.8912 |
| endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 9 637,48 | 24 789,01 | 26 028,46 | 25 % | 09.8913 |
| Muud riigid | 22 028,87 | 56 661,52 | 59 494,59 | 25 % | (23) |
| 21 | Õõnesprofiilid | 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 | Türgi | 154 436,15 | 397 232,59 | 417 094,22 | 25 % | 09.8916 |
| Venemaa | 35 406,28 | 91 070,18 | 95 623,68 | 25 % | 09.8917 |
| endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 34 028,95 | 87 527,48 | 91 903,85 | 25 % | 09.8918 |
| Ukraina | 25 240,74 | 64 922,92 | 68 169,06 | 25 % | 09.8919 |
| Šveits | 25 265,29 | 57 369,40 | 60 237,87 | 25 % | 09.8920 |
| Valgevene | 20 898,79 | 53 754,78 | 56 442,52 | 25 % | 09.8921 |
| Muud riigid | 25 265,29 | 64 986,05 | 68 235,36 | 25 % | (24) |
| 22 | Roostevabast terasest õmblusteta torud | 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 | India | 8 315,90 | 21 389,71 | 22 459,20 | 25 % | 09.8926 |
| Ukraina | 5 224,94 | 13 439,33 | 14 111,29 | 25 % | 09.8927 |
| Korea Vabariik | 1 649,31 | 4 242,27 | 4 454,39 | 25 % | 09.8928 |
| Jaapan | 1 590,45 | 4 090,86 | 4 295,41 | 25 % | 09.8929 |
| Ameerika Ühendriigid | 1 393,26 | 3 583,68 | 3 762,86 | 25 % | 09.8930 |
| Hiina | 1 299,98 | 3 343,74 | 3 510,92 | 25 % | 09.8931 |
| Muud riigid | 2 838,17 | 7 300,20 | 7 665,21 | 25 % | (25) |
| 24 | Muud õmblusteta torud | 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 | Hiina | 49 483,75 | 127 279,51 | 133 643,48 | 25 % | 09.8936 |
| Ukraina | 36 779,89 | 94 603,32 | 99 333,49 | 25 % | 09.8937 |
| Valgevene | 19 655,31 | 50 556,35 | 53 084,17 | 25 % | 09.8938 |
| Jaapan | 13 766,04 | 35 408,29 | 37 178,71 | 25 % | 09.8939 |
| Ameerika Ühendriigid | 12 109,53 | 31 147,50 | 32 704,87 | 25 % | 09.8940 |
| Muud riigid | 55 345,57 | 142 356,97 | 149 474,82 | 25 % | (26) |
| 25 | Suured keevistorud | 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 | Venemaa | 140 602,32 | 361 649,91 | 379 732,41 | 25 % | 09.8941 |
| Türgi | 17 543,40 | 45 124,22 | 47 380,43 | 25 % | 09.8942 |
| Hiina | 14 213,63 | 36 559,56 | 38 387,54 | 25 % | 09.8943 |
| Muud riigid | 34 011,86 | 87 483,52 | 91 857,70 | 25 % | (27) |
| 26 | Muud keevistorud | 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 | Šveits | 64 797,98 | 166 669,96 | 175 003,46 | 25 % | 09.8946 |
| Türgi | 60 693,64 | 156 113,01 | 163 918,66 | 25 % | 09.8947 |
| Araabia Ühendemiraadid | 18 676,40 | 48 038,46 | 50 440,38 | 25 % | 09.8948 |
| Hiina | 18 010,22 | 46 324,96 | 48 641,20 | 25 % | 09.8949 |
| Taiwan | 14 374,20 | 36 972,56 | 38 821,19 | 25 % | 09.8950 |
| India | 11 358,87 | 29 216,69 | 30 677,53 | 25 % | 09.8951 |
| Muud riigid | 36 898,57 | 94 908,57 | 99 653,99 | 25 % | (28) |
| 27 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 | Venemaa | 117 519,41 | 302 277,28 | 317 391,14 | 25 % | 09.8956 |
| Šveits | 27 173,22 | 69 893,54 | 73 388,22 | 25 % | 09.8957 |
| Hiina | 20 273,26 | 52 145,82 | 54 753,12 | 25 % | 09.8958 |
| Ukraina | 15 969,02 | 41 074,67 | 43 128,40 | 25 % | 09.8959 |
| Muud riigid | 17 540,47 | 45 116,69 | 47 372,52 | 25 % | (29) |
| 28 | Legeerimata terasest traat | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 | Valgevene | 88 294,51 | 227 106,51 | 238 461,84 | 25 % | 09.8961 |
| Hiina | 66 719,82 | 171 613,24 | 180 193,90 | 25 % | 09.8962 |
| Venemaa | 41 609,21 | 107 025,04 | 112 376,29 | 25 % | 09.8963 |
| Türgi | 40 302,46 | 103 663,89 | 108 847,08 | 25 % | 09.8964 |
| Ukraina | 26 755,09 | 68 818,05 | 72 258,95 | 25 % | 09.8965 |
| Muud riigid | 39 770,29 | 102 295,06 | 107 409,81 | 25 % | (30) |

Tootenumber

Tootekategooria

CN-koodid

Jaotamine riigiti (vajaduse korral)

2.2.2019 – 30.6.2019

1.7.2019 – 30.6.2020

1.7.2020 – 30.6.2021

Lisatollimaksu määr

Seerianumbrid

Tariifikvootide maht (netotonnides)

Tariifikvootide maht (netotonnides)

Tariifikvootide maht (netotonnides)

1

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

Kõik kolmandad riigid

3 359 532,08

8 641 212,54

9 073 273,16

25 %

(1)

2

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed

7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

India

234 714,39

603 720,07

633 906,07

25 %

09.8801

Korea Vabariik

144 402,99

371 425,82

389 997,11

25 %

09.8802

Ukraina

102 325,83

263 197,14

276 357,00

25 %

09.8803

Brasiilia

65 398,61

168 214,89

176 625,64

25 %

09.8804

Serbia

56 480,21

145 275,43

152 539,20

25 %

09.8805

Muud riigid

430 048,96

1 106 149,42

1 161 456,89

25 %

(2)

3.A

Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras)

7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10

Korea Vabariik

1 923,96

4 948,72

5 196,15

25 %

09.8806

Hiina

822,98

2 116,84

2 222,68

25 %

09.8807

Venemaa

519,69

1 336,71

1 403,54

25 %

09.8808

Iraani Islamivabariik

227,52

585,21

614,47

25 %

09.8809

Muud riigid

306,34

787,96

827,35

25 %

(3)

3.B

7225 19 90 , 7226 19 80

Venemaa

51 426,29

132 276,00

138 889,80

25 %

09.8811

Korea Vabariik

31 380,40

80 715,02

84 750,77

25 %

09.8812

Hiina

24 187,01

62 212,57

65 323,20

25 %

09.8813

Taiwan

18 144,97

46 671,54

49 005,12

25 %

09.8814

Muud riigid

8 395,39

21 594,19

22 673,90

25 %

(4)

4.A (5)

Metalliga kaetud lehtteras

TARICi koodid: 7210 41 00 20, 7210 49 00 207210 61 00 20, 7210 69 00 20, 7212 30 00 20, 7212 50 61 20, 7212 50 69 20, 7225 92 00 20, 7225 99 00 11, 7225 99 00 22, 7225 99 00 40, 7226 99 70 11, 7226 99 70 91, 7226 99 70 947225 99 00 91, 7225 99 00 92, 7226 99 30 10,

Korea Vabariik

69 571,10

178 947,15

187 894,51

25 %

09.8816

India

83 060,42

213 643,66

224 325,84

25 %

09.8817

Muud riigid

761 518,93

1 958 739,13

2 056 676,09

25 %

(6)

4.B (7)

CN-koodid: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10

TARICi koodid: 7210 41 00 80, 7210 49 00 80, 7210 61 00 80, 7210 69 00 80, 7212 30 00 80, 7212 50 61 80, 7212 50 69 80, 7225 92 00 80, 7225 99 00 25, 7225 99 00 95, 7226 99 30 90, 7226 99 70 19, 7226 99 70 96

Hiina

204 951,07

527 164,42

553 522,64

25 %

09.8821

Korea Vabariik

249 533,26

641 836,39

673 928,21

25 %

09.8822

India

118 594,25

305 041,91

320 294,00

25 %

09.8823

Taiwan

49 248,78

126 675,12

133 008,88

25 %

09.8824

Muud riigid

125 598,05

323 056,72

339 209,55

25 %

(8)

5

Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras

7210 70 80 , 7212 40 80

India

108 042,36

277 900,89

291 795,94

25 %

09.8826

Korea Vabariik

103 354,11

265 842,04

279 134,14

25 %

09.8827

Taiwan

31 975,79

82 246,46

86 358,79

25 %

09.8828

Türgi

21 834,45

56 161,42

58 969,49

25 %

09.8829

endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

16 331,15

42 006,13

44 106,44

25 %

09.8830

Muud riigid

43 114,71

110 897,39

116 442,26

25 %

(9)

6

Tinatatud tooted

7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

Hiina

158 139,17

406 757,31

427 095,17

25 %

09.8831

Serbia

30 545,88

78 568,52

82 496,95

25 %

09.8832

Korea Vabariik

23 885,70

61 437,55

64 509,42

25 %

09.8833

Taiwan

21 167,00

54 444,65

57 166,88

25 %

09.8834

Brasiilia

19 730,03

50 748,55

53 285,98

25 %

09.8835

Muud riigid

33 167,30

85 311,19

89 576,75

25 %

(10)

7

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

Ukraina

339 678,24

873 702,59

917 387,71

25 %

09.8836

Korea Vabariik

140 011,38

360 129,93

378 136,43

25 %

09.8837

Venemaa

115 485,12

297 044,77

311 897,01

25 %

09.8838

India

74 811,09

192 425,17

202 046,43

25 %

09.8839

Muud riigid

466 980,80

1 201 143,58

1 261 200,76

25 %

(11)

8

Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

Hiina

87 328,82

224 622,62

235 853,75

25 %

09.8841

Korea Vabariik

18 082,33

46 510,43

48 835,95

25 %

09.8842

Taiwan

12 831,07

33 003,41

34 653,58

25 %

09.8843

Ameerika Ühendriigid

11 810,30

30 377,84

31 896,74

25 %

09.8844

Muud riigid

10 196,61

26 227,19

27 538,55

25 %

(12)

9

Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad

7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

Korea Vabariik

70 813,18

182 141,97

191 249,07

25 %

09.8846

Taiwan

65 579,14

168 679,23

177 113,19

25 %

09.8847

India

42 720,54

109 883,53

115 377,71

25 %

09.8848

Ameerika Ühendriigid

35 609,52

91 592,94

96 172,59

25 %

09.8849

Türgi

29 310,69

75 391,41

79 160,98

25 %

09.8850

Malaisia

19 799,24

50 926,57

53 472,90

25 %

09.8851

Vietnam

16 832,28

43 295,10

45 459,86

25 %

09.8852

Muud riigid

50 746,86

130 528,43

137 054,85

25 %

(13)

10

Roostevabast terasest kuumvaltsitud kvartovaltsplaadid

7219 21 10 , 7219 21 90

Hiina

6 765,50

17 401,86

18 271,95

25 %

09.8856

India

2 860,33

7 357,20

7 725,06

25 %

09.8857

Taiwan

1 119,34

2 879,11

3 023,06

25 %

09.8858

Muud riigid

1 440,07

3 704,07

3 889,27

25 %

(14)

12

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid

7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

Hiina

166 217,87

427 536,89

448 913,74

25 %

09.8861

Türgi

114 807,87

295 302,79

310 067,93

25 %

09.8862

Venemaa

94 792,44

243 820,15

256 011,16

25 %

09.8863

Šveits

73 380,52

188 745,54

198 182,81

25 %

09.8864

Valgevene

57 907,73

148 947,24

156 394,60

25 %

09.8865

Muud riigid

76 245,19

196 113,88

205 919,57

25 %

(15)

13

Varbmaterjal

7214 20 00 , 7214 99 10

Türgi

117 231,80

301 537,50

316 614,37

25 %

09.8866

Venemaa

94 084,20

241 998,46

254 098,38

25 %

09.8867

Ukraina

62 534,65

160 848,36

168 890,77

25 %

09.8868

Bosnia ja Hertsegoviina

39 356,10

101 229,71

106 291,20

25 %

09.8869

Moldova

28 284,59

72 752,14

76 389,74

25 %

09.8870

Muud riigid

217 775,50

560 150,74

588 158,28

(16)

14

Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid

7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

India

44 433,00

114 288,24

120 002,65

25 %

09.8871

Šveits

6 502,75

16 726,03

17 562,33

25 %

09.8872

Ukraina

5 733,50

14 747,41

15 484,78

25 %

09.8873

Muud riigid

8 533,24

21 948,75

23 046,19

25 %

(17)

15

Roostevabast terasest valtstraat

7221 00 10 , 7221 00 90

India

10 135,23

26 069,31

27 372,78

25 %

09.8876

Taiwan

6 619,68

17 026,79

17 878,13

25 %

09.8877

Korea Vabariik

3 300,07

8 488,26

8 912,67

25 %

09.8878

Hiina

2 216,86

5 702,09

5 987,20

25 %

09.8879

Jaapan

2 190,40

5 634,03

5 915,73

25 %

09.8880

Muud riigid

1 144,43

2 943,64

3 090,82

25 %

(18)

16

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat

7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

Ukraina

149 009,10

383 273,39

402 437,06

25 %

09.8881

Šveits

141 995,22

365 232,67

383 494,31

25 %

09.8882

Venemaa

122 883,63

316 074,84

331 878,59

25 %

09.8883

Türgi

121 331,08

312 081,44

327 685,51

25 %

09.8884

Valgevene

97 436,46

250 620,96

263 152,01

25 %

09.8885

Moldova

73 031,65

187 848,18

197 240,59

25 %

09.8886

Muud riigid

122 013,20

313 835,96

329 527,76

25 %

(19)

17

Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukraina

42 915,19

110 384,21

115 903,42

25 %

09.8891

Türgi

38 465,03

98 937,73

103 884,61

25 %

09.8892

Korea Vabariik

10 366,76

26 664,84

27 998,09

25 %

09.8893

Venemaa

9 424,08

24 240,12

25 452,12

25 %

09.8894

Brasiilia

8 577,95

22 063,74

23 166,93

25 %

09.8895

Šveits

6 648,01

17 099,66

17 954,65

25 %

09.8896

Muud riigid

14 759,92

37 964,70

39 862,93

25 %

(20)

18

Sulundkonstruktsioonid

7301 10 00

Hiina

12 198,24

31 375,68

32 944,46

25 %

09.8901

Araabia Ühendemiraadid

6 650,41

17 105,84

17 961,13

25 %

09.8902

Muud riigid

480,04

1 234,73

1 296,46

25 %

(21)

19

Raudteematerjal

7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

Venemaa

2 147,19

5 522,90

5 799,05

25 %

09.8906

Hiina

2 145,07

5 517,42

5 793,30

25 %

09.8907

Türgi

1 744,68

4 487,58

4 711,96

25 %

09.8908

Ukraina

657,60

1 691,46

1 776,03

25 %

09.8909

Muud riigid

1 010,85

2 600,06

2 730,07

25 %

(22)

20

Gaasitorud

7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

Türgi

88 914,68

228 701,68

240 136,77

25 %

09.8911

India

32 317,40

83 125,12

87 281,37

25 %

09.8912

endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

9 637,48

24 789,01

26 028,46

25 %

09.8913

Muud riigid

22 028,87

56 661,52

59 494,59

25 %

(23)

21

Õõnesprofiilid

7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

Türgi

154 436,15

397 232,59

417 094,22

25 %

09.8916

Venemaa

35 406,28

91 070,18

95 623,68

25 %

09.8917

endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

34 028,95

87 527,48

91 903,85

25 %

09.8918

Ukraina

25 240,74

64 922,92

68 169,06

25 %

09.8919

Šveits

25 265,29

57 369,40

60 237,87

25 %

09.8920

Valgevene

20 898,79

53 754,78

56 442,52

25 %

09.8921

Muud riigid

25 265,29

64 986,05

68 235,36

25 %

(24)

22

Roostevabast terasest õmblusteta torud

7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

India

8 315,90

21 389,71

22 459,20

25 %

09.8926

Ukraina

5 224,94

13 439,33

14 111,29

25 %

09.8927

Korea Vabariik

1 649,31

4 242,27

4 454,39

25 %

09.8928

Jaapan

1 590,45

4 090,86

4 295,41

25 %

09.8929

Ameerika Ühendriigid

1 393,26

3 583,68

3 762,86

25 %

09.8930

Hiina

1 299,98

3 343,74

3 510,92

25 %

09.8931

Muud riigid

2 838,17

7 300,20

7 665,21

25 %

(25)

24

Muud õmblusteta torud

7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

Hiina

49 483,75

127 279,51

133 643,48

25 %

09.8936

Ukraina

36 779,89

94 603,32

99 333,49

25 %

09.8937

Valgevene

19 655,31

50 556,35

53 084,17

25 %

09.8938

Jaapan

13 766,04

35 408,29

37 178,71

25 %

09.8939

Ameerika Ühendriigid

12 109,53

31 147,50

32 704,87

25 %

09.8940

Muud riigid

55 345,57

142 356,97

149 474,82

25 %

(26)

25

Suured keevistorud

7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

Venemaa

140 602,32

361 649,91

379 732,41

25 %

09.8941

Türgi

17 543,40

45 124,22

47 380,43

25 %

09.8942

Hiina

14 213,63

36 559,56

38 387,54

25 %

09.8943

Muud riigid

34 011,86

87 483,52

91 857,70

25 %

(27)

26

Muud keevistorud

7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

Šveits

64 797,98

166 669,96

175 003,46

25 %

09.8946

Türgi

60 693,64

156 113,01

163 918,66

25 %

09.8947

Araabia Ühendemiraadid

18 676,40

48 038,46

50 440,38

25 %

09.8948

Hiina

18 010,22

46 324,96

48 641,20

25 %

09.8949

Taiwan

14 374,20

36 972,56

38 821,19

25 %

09.8950

India

11 358,87

29 216,69

30 677,53

25 %

09.8951

Muud riigid

36 898,57

94 908,57

99 653,99

25 %

(28)

27

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

Venemaa

117 519,41

302 277,28

317 391,14

25 %

09.8956

Šveits

27 173,22

69 893,54

73 388,22

25 %

09.8957

Hiina

20 273,26

52 145,82

54 753,12

25 %

09.8958

Ukraina

15 969,02

41 074,67

43 128,40

25 %

09.8959

Muud riigid

17 540,47

45 116,69

47 372,52

25 %

(29)

28

Legeerimata terasest traat

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

Valgevene

88 294,51

227 106,51

238 461,84

25 %

09.8961

Hiina

66 719,82

171 613,24

180 193,90

25 %

09.8962

Venemaa

41 609,21

107 025,04

112 376,29

25 %

09.8963

Türgi

40 302,46

103 663,89

108 847,08

25 %

09.8964

Ukraina

26 755,09

68 818,05

72 258,95

25 %

09.8965

Muud riigid

39 770,29

102 295,06

107 409,81

25 %

(30)

IV.2. Ülemaailmsete tariifikvootide mahud trimestrite lõikes

| | 1. AASTA | 2. AASTA | 3. AASTA |
| --- | --- | --- | --- |
| Tootenumber | | 2.2.2019 – 31.3.2019 | 1.4.2019 – 30.6.2019 | 1.7.2019 – 30.9.2019 | 1.10.2019 – 31.12.2019 | 1.1.2020 – 31.3.2020 | 1.4.2020 – 30.6.2020 | 1.7.2020 – 30.9.2020 | 1.10.2020 – 31.12.2020 | 1.1.2021 – 31.3.2021 | 1.4.2021 – 30.6.2021 |
| 1 | Muud riigid | 1 307 737,32 | 2 051 794,76 | 2 172 108,07 | 2 172 108,07 | 2 148 498,20 | 2 148 498,20 | 2 286 962,00 | 2 286 962,00 | 2 237 245,44 | 2 262 103,72 |
| 2 | Muud riigid | 167 401,61 | 262 647,35 | 278 048,49 | 278 048,49 | 275 026,22 | 275 026,22 | 292 750,78 | 292 750,78 | 286 386,63 | 289 568,70 |
| 3A | Muud riigid | 119,25 | 187,09 | 198,07 | 198,07 | 195,91 | 195,91 | 208,54 | 208,54 | 204,01 | 206,27 |
| 3B | Muud riigid | 3 268,01 | 5 127,39 | 5 428,05 | 5 428,05 | 5 369,05 | 5 369,05 | 5 715,07 | 5 715,07 | 5 590,82 | 5 652,94 |
| 4A | Muud riigid | 296 430,19 | 465 088,74 | 492 360,66 | 492 360,66 | 487 008,91 | 487 008,91 | 518 395,07 | 518 395,07 | 507 125,61 | 512 760,34 |
| 4B | Muud riigid | 48 890,51 | 76 707,53 | 81 205,51 | 81 205,51 | 80 322,84 | 80 322,84 | 85 499,39 | 85 499,39 | 83 640,71 | 84 570,05 |
| 5 | Muud riigid | 16 782,91 | 26 331,80 | 27 875,85 | 27 875,85 | 27 572,85 | 27 572,85 | 29 349,83 | 29 349,83 | 28 711,79 | 29 030,81 |
| 6 | Muud riigid | 12 910,76 | 20 256,54 | 21 444,34 | 21 444,34 | 21 211,25 | 21 211,25 | 22 578,25 | 22 578,25 | 22 087,42 | 22 332,83 |
| 7 | Muud riigid | 181 777,76 | 285 203,04 | 301 926,80 | 301 926,80 | 298 644,99 | 298 644,99 | 317 891,70 | 317 891,70 | 310 981,01 | 314 436,35 |
| 8 | Muud riigid | 3 969,15 | 6 227,46 | 6 592,63 | 6 592,63 | 6 520,97 | 6 520,97 | 6 941,22 | 6 941,22 | 6 790,33 | 6 865,78 |
| 9 | Muud riigid | 19 753,81 | 30 993,05 | 32 810,42 | 32 810,42 | 32 453,79 | 32 453,79 | 34 545,33 | 34 545,33 | 33 794,35 | 34 169,84 |
| 10 | Muud riigid | 560,56 | 879,51 | 931,08 | 931,08 | 920,96 | 920,96 | 980,31 | 980,31 | 959,00 | 969,65 |
| 12 | Muud riigid | 29 679,33 | 46 565,85 | 49 296,38 | 49 296,38 | 48 760,55 | 48 760,55 | 51 903,01 | 51 903,01 | 50 774,69 | 51 338,85 |
| 13 | Muud riigid | 84 771,67 | 133 003,83 | 140 802,92 | 140 802,92 | 139 272,45 | 139 272,45 | 148 248,11 | 148 248,11 | 145 025,33 | 146 636,72 |
| 14 | Muud riigid | 3 321,66 | 5 211,58 | 5 517,17 | 5 517,17 | 5 457,20 | 5 457,20 | 5 808,90 | 5 808,90 | 5 682,62 | 5 745,76 |
| 15 | Muud riigid | 445,48 | 698,95 | 739,93 | 739,93 | 731,89 | 731,89 | 779,06 | 779,06 | 762,12 | 770,59 |
| 16 | Muud riigid | 47 495,07 | 74 518,13 | 78 887,73 | 78 887,73 | 78 030,25 | 78 030,25 | 83 059,05 | 83 059,05 | 81 253,42 | 82 156,24 |
| 17 | Muud riigid | 5 745,47 | 9 014,45 | 9 543,04 | 9 543,04 | 9 439,31 | 9 439,31 | 10 047,64 | 10 047,64 | 9 829,22 | 9 938,43 |
| 18 | Muud riigid | 186,86 | 293,18 | 310,37 | 310,37 | 306,99 | 306,99 | 326,78 | 326,78 | 319,68 | 323,23 |
| 19 | Muud riigid | 393,49 | 617,37 | 653,57 | 653,57 | 646,46 | 646,46 | 688,13 | 688,13 | 673,17 | 680,65 |
| 20 | Muud riigid | 8 575,00 | 13 453,88 | 14 242,79 | 14 242,79 | 14 087,97 | 14 087,97 | 14 995,90 | 14 995,90 | 14 669,90 | 14 832,90 |
| 21 | Muud riigid | 9 834,81 | 15 430,48 | 16 335,29 | 16 335,29 | 16 157,73 | 16 157,73 | 17 199,05 | 17 199,05 | 16 825,16 | 17 012,10 |
| 22 | Muud riigid | 1 104,79 | 1 733,38 | 1 835,02 | 1 835,02 | 1 815,08 | 1 815,08 | 1 932,05 | 1 932,05 | 1 890,05 | 1 911,05 |
| 24 | Muud riigid | 21 543,91 | 33 801,65 | 35 783,72 | 35 783,72 | 35 394,77 | 35 394,77 | 37 675,84 | 37 675,84 | 36 856,80 | 37 266,32 |
| 25 | Muud riigid | 13 239,52 | 20 772,34 | 21 990,39 | 21 990,39 | 21 751,37 | 21 751,37 | 23 153,17 | 23 153,17 | 22 649,84 | 22 901,51 |
| 26 | Muud riigid | 14 363,20 | 22 535,37 | 23 856,80 | 23 856,80 | 23 597,48 | 23 597,48 | 25 118,27 | 25 118,27 | 24 572,22 | 24 845,24 |
| 27 | Muud riigid | 6 827,84 | 10 712,64 | 11 340,81 | 11 340,81 | 11 217,54 | 11 217,54 | 11 940,47 | 11 940,47 | 11 680,90 | 11 810,68 |
| 28 | Muud riigid | 15 481,05 | 24 289,24 | 25 713,51 | 25 713,51 | 25 434,02 | 25 434,02 | 27 073,16 | 27 073,16 | 26 484,61 | 26 778,88 |

1. AASTA

2. AASTA

3. AASTA

Tootenumber

2.2.2019 – 31.3.2019

1.4.2019 – 30.6.2019

1.7.2019 – 30.9.2019

1.10.2019 – 31.12.2019

1.1.2020 – 31.3.2020

1.4.2020 – 30.6.2020

1.7.2020 – 30.9.2020

1.10.2020 – 31.12.2020

1.1.2021 – 31.3.2021

1.4.2021 – 30.6.2021

1

Muud riigid

1 307 737,32

2 051 794,76

2 172 108,07

2 172 108,07

2 148 498,20

2 148 498,20

2 286 962,00

2 286 962,00

2 237 245,44

2 262 103,72

2

Muud riigid

167 401,61

262 647,35

278 048,49

278 048,49

275 026,22

275 026,22

292 750,78

292 750,78

286 386,63

289 568,70

3A

Muud riigid

119,25

187,09

198,07

198,07

195,91

195,91

208,54

208,54

204,01

206,27

3B

Muud riigid

3 268,01

5 127,39

5 428,05

5 428,05

5 369,05

5 369,05

5 715,07

5 715,07

5 590,82

5 652,94

4A

Muud riigid

296 430,19

465 088,74

492 360,66

492 360,66

487 008,91

487 008,91

518 395,07

518 395,07

507 125,61

512 760,34

4B

Muud riigid

48 890,51

76 707,53

81 205,51

81 205,51

80 322,84

80 322,84

85 499,39

85 499,39

83 640,71

84 570,05

5

Muud riigid

16 782,91

26 331,80

27 875,85

27 875,85

27 572,85

27 572,85

29 349,83

29 349,83

28 711,79

29 030,81

6

Muud riigid

12 910,76

20 256,54

21 444,34

21 444,34

21 211,25

21 211,25

22 578,25

22 578,25

22 087,42

22 332,83

7

Muud riigid

181 777,76

285 203,04

301 926,80

301 926,80

298 644,99

298 644,99

317 891,70

317 891,70

310 981,01

314 436,35

8

Muud riigid

3 969,15

6 227,46

6 592,63

6 592,63

6 520,97

6 520,97

6 941,22

6 941,22

6 790,33

6 865,78

9

Muud riigid

19 753,81

30 993,05

32 810,42

32 810,42

32 453,79

32 453,79

34 545,33

34 545,33

33 794,35

34 169,84

10

Muud riigid

560,56

879,51

931,08

931,08

920,96

920,96

980,31

980,31

959,00

969,65

12

Muud riigid

29 679,33

46 565,85

49 296,38

49 296,38

48 760,55

48 760,55

51 903,01

51 903,01

50 774,69

51 338,85

13

Muud riigid

84 771,67

133 003,83

140 802,92

140 802,92

139 272,45

139 272,45

148 248,11

148 248,11

145 025,33

146 636,72

14

Muud riigid

3 321,66

5 211,58

5 517,17

5 517,17

5 457,20

5 457,20

5 808,90

5 808,90

5 682,62

5 745,76

15

Muud riigid

445,48

698,95

739,93

739,93

731,89

731,89

779,06

779,06

762,12

770,59

16

Muud riigid

47 495,07

74 518,13

78 887,73

78 887,73

78 030,25

78 030,25

83 059,05

83 059,05

81 253,42

82 156,24

17

Muud riigid

5 745,47

9 014,45

9 543,04

9 543,04

9 439,31

9 439,31

10 047,64

10 047,64

9 829,22

9 938,43

18

Muud riigid

186,86

293,18

310,37

310,37

306,99

306,99

326,78

326,78

319,68

323,23

19

Muud riigid

393,49

617,37

653,57

653,57

646,46

646,46

688,13

688,13

673,17

680,65

20

Muud riigid

8 575,00

13 453,88

14 242,79

14 242,79

14 087,97

14 087,97

14 995,90

14 995,90

14 669,90

14 832,90

21

Muud riigid

9 834,81

15 430,48

16 335,29

16 335,29

16 157,73

16 157,73

17 199,05

17 199,05

16 825,16

17 012,10

22

Muud riigid

1 104,79

1 733,38

1 835,02

1 835,02

1 815,08

1 815,08

1 932,05

1 932,05

1 890,05

1 911,05

24

Muud riigid

21 543,91

33 801,65

35 783,72

35 783,72

35 394,77

35 394,77

37 675,84

37 675,84

36 856,80

37 266,32

25

Muud riigid

13 239,52

20 772,34

21 990,39

21 990,39

21 751,37

21 751,37

23 153,17

23 153,17

22 649,84

22 901,51

26

Muud riigid

14 363,20

22 535,37

23 856,80

23 856,80

23 597,48

23 597,48

25 118,27

25 118,27

24 572,22

24 845,24

27

Muud riigid

6 827,84

10 712,64

11 340,81

11 340,81

11 217,54

11 217,54

11 940,47

11 940,47

11 680,90

11 810,68

28

Muud riigid

15 481,05

24 289,24

25 713,51

25 713,51

25 434,02

25 434,02

27 073,16

27 073,16

26 484,61

26 778,88

---

(1)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8601

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8602

(2)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8603

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8604

(3)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8605

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8606

(4)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8607

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8608

(5)  Tooted, mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse

(6)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8609

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8610

(7)  Tooted, mille suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse (sh autotööstustooted)

(8)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8611

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8612

(9)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8613

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8614

(10)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8615

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8616

(11)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8617

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8618

(12)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8619

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8620

(13)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8621

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8622

(14)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8623

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8624

(15)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8625

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8626

(16)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8627

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8628

(17)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8629

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8630

(18)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8631

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8632

(19)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8633

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8634

(20)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8635

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8636

(21)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8637

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8638

(22)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8639

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8640

(23)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8641

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8642

(24)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8643

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8644

(25)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8645

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8646

(26)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8647

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8648

(27)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8649

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8650

(28)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8651

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8652

(29)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8653

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8654

(30)  
  2.2.2019 – 31.3.2019, 1.7.2019 – 31.3.2020 ning 1.7.2020 – 31.3.2021: 09.8655

1.4.2019 – 30.6.2019, 1.4.2020 – 30.6.2020 ning 1.4.2021 – 30.6.2021: 09.8656

---

OTSUSED

| 1.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/75

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/160,

24. jaanuar 2019,

millega nähakse ette ajutine erand nõukogu direktiivides 66/401/EMÜ ja 66/402/EMÜ sätestatud sertifitseeritud seemne suhtes kohaldatavatest tingimustest

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 305 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta (1) ja nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, (2) eriti selle artikli 17 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2018. aasta ebatavaliselt soe ja kuiv ilm on Rootsis põhjustanud mullaniiskuse vähenemise, mis kahjustas taimi ja mille tulemusena langes taimede saagikus ja seemne kvaliteet. |
| --- | --- |

(1)

2018. aasta ebatavaliselt soe ja kuiv ilm on Rootsis põhjustanud mullaniiskuse vähenemise, mis kahjustas taimi ja mille tulemusena langes taimede saagikus ja seemne kvaliteet.

| (2) | Seemne tarneraskusi kiirendas ka 2017. aasta vihmane saagikoristushooaeg, mis tõi Rootsis kaasa seemnenappuse 2018. aasta kevadkülvil. |
| --- | --- |

(2)

Seemne tarneraskusi kiirendas ka 2017. aasta vihmane saagikoristushooaeg, mis tõi Rootsis kaasa seemnenappuse 2018. aasta kevadkülvil.

| (3) | Seetõttu on Rootsi käsutuses vaid piiratud kogus suviste söödakultuuride seemet ja suviteravilja seemet, mis on pärit eelmisest hooajast, ning neil ei ole võimalik koristada piisavas koguses seemet, et katta nõudlus 2019. aasta kevadel. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on Rootsi käsutuses vaid piiratud kogus suviste söödakultuuride seemet ja suviteravilja seemet, mis on pärit eelmisest hooajast, ning neil ei ole võimalik koristada piisavas koguses seemet, et katta nõudlus 2019. aasta kevadel.

| (4) | Teised liikmesriigid, kes on samuti osaliselt silmitsi saagikoristusprobleemidega, on suutnud katta Rootsi seemnevajadused vaid piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

(4)

Teised liikmesriigid, kes on samuti osaliselt silmitsi saagikoristusprobleemidega, on suutnud katta Rootsi seemnevajadused vaid piiratud ulatuses.

| (5) | Nende asjaolude tõttu on Rootsis tekkinud suviste söödakultuuride seemne ja suviteravilja seemne üldvarudega seotud ajutised raskused ning eeldatavasti need jätkuvad. Neid probleeme ei ole võimalik lahendada muul viisil kui lubades kindlaksmääratud ajavahemikul ja asjakohase maksimumkoguse ulatuses liidus turustada Rootsis teise põlvkonna sertifitseeritud seemne kategooriast toodetud suviste söödakultuuride sertifitseeritud seemet ja suviteravilja sertifitseeritud seemet. |
| --- | --- |

(5)

Nende asjaolude tõttu on Rootsis tekkinud suviste söödakultuuride seemne ja suviteravilja seemne üldvarudega seotud ajutised raskused ning eeldatavasti need jätkuvad. Neid probleeme ei ole võimalik lahendada muul viisil kui lubades kindlaksmääratud ajavahemikul ja asjakohase maksimumkoguse ulatuses liidus turustada Rootsis teise põlvkonna sertifitseeritud seemne kategooriast toodetud suviste söödakultuuride sertifitseeritud seemet ja suviteravilja sertifitseeritud seemet.

| (6) | Seepärast tuleks käesolevas otsuses sätestatud erandiga lubada vastavalt teatavatele tingimustele ja piirangutele liidus turustada Rootsis teise põlvkonna sertifitseeritud seemne kategooriast toodetud suviste söödakultuuride sertifitseeritud seemet ja suviteravilja sertifitseeritud seemet. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks käesolevas otsuses sätestatud erandiga lubada vastavalt teatavatele tingimustele ja piirangutele liidus turustada Rootsis teise põlvkonna sertifitseeritud seemne kategooriast toodetud suviste söödakultuuride sertifitseeritud seemet ja suviteravilja sertifitseeritud seemet.

| (7) | Rootsi poolt komisjonile esitatud teabest ilmneb, et lahendamaks tarneraskused perioodiks, mis lõpeb 30. juunil 2019, on vaja kokku 2 525 tonni suviste söödakultuuride seemet ja 18 240 tonni suviteravilja seemet. |
| --- | --- |

(7)

Rootsi poolt komisjonile esitatud teabest ilmneb, et lahendamaks tarneraskused perioodiks, mis lõpeb 30. juunil 2019, on vaja kokku 2 525 tonni suviste söödakultuuride seemet ja 18 240 tonni suviteravilja seemet.

| (8) | Erand ei tohiks piirata teise põlvkonna sertifitseeritud seemne suhtes muude tingimuste kohaldamist, nagu on sätestatud direktiivides 66/401/EMÜ ja 66/402/EMÜ. |
| --- | --- |

(8)

Erand ei tohiks piirata teise põlvkonna sertifitseeritud seemne suhtes muude tingimuste kohaldamist, nagu on sätestatud direktiivides 66/401/EMÜ ja 66/402/EMÜ.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liidus lubatakse turustada Rootsis teise põlvkonna sertifitseeritud seemne kategooriast toodetud suviste söödakultuuride sertifitseeritud seemet ja suviteravilja sertifitseeritud seemet vastavalt lõigetes 2–5 osutatud tingimustele ajavahemikul, mis lõpeb 30. juunil 2019.

2.   Käesoleva otsuse kohaselt liidus turustada lubatud seemne üldkogus ei ületa suviste söödakultuuride seemne puhul 2 525 tonni ja suviteravilja seemne puhul 18 240 tonni.

3.   Lõikes 1 osutatud seeme peab vastama direktiivi 66/401/EMÜ II lisas ja direktiivi 66/402/EMÜ II lisas sätestatud nõuetele seoses tingimustega, millele peavad vastama teise põlvkonna sertifitseeritud seemne kategooria seemned.

4.   Ilma et see piiraks direktiivide 66/401/EMÜ ja 66/402/EMÜ märgistamisnõuete kohaldamist, peab ametlik etikett sisaldama märget, et asjaomane seeme kuulub teise põlvkonna sertifitseeritud seemne kategooriast madalamasse kategooriasse.

5.   Lõikes 1 osutatud seemne turustamine on lubatud turustamisloa taotluse alusel vastavalt käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Liikmesriik teatab viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva otsuse kohaselt turustamiseks lubatud kogused.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. jaanuar 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.

1

(2)  
  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.

2

---

| 1.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/77

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/161,

31. jaanuar 2019,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 821 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 11. detsembri 1989. aasta nõukogu direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse 26. juuni 1990. aasta nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/122 (5) pärast seda, kui hiljuti esinesid sigade Aafrika katku puhangud Rumeenias. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse haiguse esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/122 (5) pärast seda, kui hiljuti esinesid sigade Aafrika katku puhangud Rumeenias.

| (2) | Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6). |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku levimise risk looduses on seotud taudi loomuliku järkjärgulise levikuga metssigade populatsioonis ning samuti inimtegevusega seotud riskidega, nagu näitab kõnealuse taudi hiljutine epidemioloogiline areng liidus ning nagu on dokumenteeritud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA“) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni 14. juuli 2015. aasta teaduslikus arvamuses; EFSA 23. märtsi 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses on African swine fever in the Baltic countries and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 8. novembri 2017. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the Baltic States and Poland“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Balti riikides ja Poolas“); EFSA 29. novembri 2018. aasta teadusaruandes „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union“ („Epidemioloogilised analüüsid sigade Aafrika katku kohta Euroopa Liidus“) (6).

| (3) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/122 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uusi juhtumeid kodusigadel Rumeenias, mida on ka vaja kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(3)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2019/122 vastuvõtmise kuupäeva on esinenud sigade Aafrika katku uusi juhtumeid kodusigadel Rumeenias, mida on ka vaja kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (4) | Jaanuaris 2019 täheldati kahte sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Rumeenias Aradi ja Timiși maakonnas väljaspool piirkondi, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. Need sigade Aafrika katku juhtumid kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Rumeenia piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas. |
| --- | --- |

(4)

Jaanuaris 2019 täheldati kahte sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Rumeenias Aradi ja Timiși maakonnas väljaspool piirkondi, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. Need sigade Aafrika katku juhtumid kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sigade Aafrika katku esinemist nendes Rumeenia piirkondades tuleks vastavalt kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas.

| (5) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Rumeenias piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja III osa loeteludesse. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Rumeenias piiritleda uued piisava suurusega kõrge riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja III osa loeteludesse. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 31. jaanuar 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 25. jaanuari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/122, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 24, 28.1.2019, lk 31).

5

(6)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4163; EFSA Journal 2017;15(3):4732; EFSA Journal 2017;15(11):5068; EFSA Journal 2018;16(11):5494.

6

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | the border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

the border with France,

| — | Rue Mersinhat, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat,

| — | N818, |
| --- | --- |

—

N818,

| — | N83: Le Buisson des Cailles, |
| --- | --- |

—

N83: Le Buisson des Cailles,

| — | Rue des Sources, |
| --- | --- |

—

Rue des Sources,

| — | Rue Antoine, |
| --- | --- |

—

Rue Antoine,

| — | Rue de la Cure, |
| --- | --- |

—

Rue de la Cure,

| — | Rue du Breux, |
| --- | --- |

—

Rue du Breux,

| — | Rue Blondiau, |
| --- | --- |

—

Rue Blondiau,

| — | Nouvelle Chiyue, |
| --- | --- |

—

Nouvelle Chiyue,

| — | Rue de Martué, |
| --- | --- |

—

Rue de Martué,

| — | Rue du Chêne, |
| --- | --- |

—

Rue du Chêne,

| — | Rue des Aubépines, |
| --- | --- |

—

Rue des Aubépines,

| — | N85: Rue des Iles, |
| --- | --- |

—

N85: Rue des Iles,

| — | N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois, |
| --- | --- |

—

N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois,

| — | N801: Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

N801: Rue Notre-Dame,

| — | N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie, |
| --- | --- |

—

N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie,

| — | N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l'Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l'Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l'Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l'Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | the border with the Grand Duchy of Luxembourg, |
| --- | --- |

—

the border with the Grand Duchy of Luxembourg,

| — | the border with France, |
| --- | --- |

—

the border with France,

| — | La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| — | La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N897, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N897,

| — | La N897 jusque son intersection avec la N879, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la N879,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | the border with France. |
| --- | --- |

—

the border with France.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whole municipality of Dulovo, |
| --- |

whole municipality of Dulovo,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Tšehhi Vabariik

Järgmised piirkonnad Tšehhi Vabariigis:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

4.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

5.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

7.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

8.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim. |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim.

| część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński oraz na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 i część gminy Kiwity położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 513 w powiecie lidzbarskim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Jeziorany i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim; |
| --- |

gminy Miłakowo, Małdyty i część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 519 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 527 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 527 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 519 do południowo - wschodniej granicy gminy w powiecie ostródzkim;

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Wólka, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

9.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

in Luxembourg province:

| — | the area is delimited clockwise by:






  — | The border with France, |
| --- | --- | --- |

—

the area is delimited clockwise by:

—

The border with France,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N891, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N891,

| — | La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan,

| — | La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan, |
| --- | --- |

—

La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan,

| — | La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411, |
| --- | --- |

—

La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411,

| — | La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| — | La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- | --- |

—

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| — | La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- | --- |

—

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| — | The border with France. |
| --- | --- |

—

The border with France.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Tšehhi Vabariik

Järgmised piirkonnad Tšehhi Vabariigis:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

4.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

5.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

7.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

8.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Gołdap, Dubeninki i część gminy Banie Mazurskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino, Orneta, część gminy Kiwity położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 513, część gminy wiejskiej Lidzbark Warmiński położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od południowo - zachodniej granicy gminy do południowo - zachodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński i na północ od granic miasta Lidzbark Warmiński oraz linii wyznaczonej przez drogę nr 513 biegnącą od wschodniej granicy gminy do wschodniej granicy miasta Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce i Garbów w powiecie lubelskim,

| część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

9.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

III OSA

1.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

3.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

część gminy Banie Mazurskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 w powiecie gołdapskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș. |
| --- | --- |

—

Județul Timiș.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Parandused

| 1.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/108

---

Komisjoni 24. novembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/2196 (millega kehtestatakse elektrivõrgu hädaolukorra ja taastamise eeskiri) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 312, 28. november 2017
  )

Leheküljel 76 artikli 36 lõikes 8

asendatakse

„8.   Hiljemalt 18. juuniks 2019 esitab iga põhivõrguettevõtja Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule lõike 7 kohase aruande koostamiseks ja esitamiseks vajalikud andmed.“

järgmisega:

„8.   Hiljemalt 18. juuniks 2020 esitab iga põhivõrguettevõtja Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule lõike 7 kohase aruande koostamiseks ja esitamiseks vajalikud andmed.“

---

| 1.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/108 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/108

---

Nõukogu 25. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/822 (millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 139, 5. juuni 2018
  )

Leheküljel 8 artikli 1 punktis 2 (mis käsitleb uue artikli 8ab lõiget 12),

asendatakse

„12.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et nõuda vahendajatelt ja asjaomastelt maksumaksjatelt teabe esitamist nende aruantavate piiriüleste skeemide kohta, mille rakendamiseks tehti esimene samm käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva ja kohaldamise kuupäeva vahelisel ajal. Vastavalt kas vahendajad või asjaomased maksumaksjad esitavad kõnealuseid aruantavaid piiriüleseid skeeme käsitleva teabe 31. augustiks 2020.“

järgmisega:

„12.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et nõuda vahendajatelt ja asjaomastelt maksumaksjatelt teabe esitamist nende aruantavate piiriüleste skeemide kohta, mille rakendamiseks tehti esimene samm 25. juuni 2018 ja 30. juuni 2020 vahelisel ajal. Vastavalt kas vahendajad või asjaomased maksumaksjad esitavad kõnealuseid aruantavaid piiriüleseid skeeme käsitleva teabe 31. augustiks 2020.“

---

| 1.2.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/109 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/109

---

Nõukogu 24. juuli 2008. aasta raamotsuse 2008/675/ÜVJP (mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 220, 15. august 2008
  )

Sisukorra lehel asuvas pealkirjas ning pealkirjas leheküljel 32

asendatakse

„NÕUKOGU RAAMOTSUS 2008/675/ÜVJP, 24. juuli 2008, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes“

järgmisega:

„NÕUKOGU RAAMOTSUS 2008/675/JSK, 24. juuli 2008, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes“.

---