# Uradni list L 91/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 91 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6229. marec 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 91

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6229. marec 2019

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2019/515 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah in razveljavitvi Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (Uredba BND) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Uredba (EU) 2019/517 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o izvajanju in delovanju vrhnjega domenskega imena .eu ter spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 733/2002 in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 874/2004 (
  1
  ) | 25 |
| | * | Uredba (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut (
  1
  ) | 36 |
| | * | Uredba (EU) 2019/519 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 167/2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (
  1
  ) | 42 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (
  1
  ) | 45 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2019/515 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008 (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah in razveljavitvi Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (Uredba BND) (
  1
  )

1

19

*

Uredba (EU) 2019/517 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o izvajanju in delovanju vrhnjega domenskega imena .eu ter spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 733/2002 in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 874/2004 (
  1
  )

1

25

*

Uredba (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut (
  1
  )

1

36

*

Uredba (EU) 2019/519 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 167/2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (
  1
  )

1

42

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (
  1
  )

1

45

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev ( UL L 173, 9.7.2018 ) | 77 |

Popravki

*

Popravek Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev ( UL L 173, 9.7.2018 )

( UL L 173, 9.7.2018 )

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/1

---

UREDBA (EU) 2019/515 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. marca 2019

o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu s Pogodbama zagotovljen prosti pretok blaga. Med državami članicami so prepovedane količinske omejitve pri uvozu in vsi ukrepi z enakovrednim učinkom. Ta prepoved zajema vse na nacionalne ukrepe, ki lahko neposredno ali posredno, dejansko ali potencialno ovirajo trgovino z blagom znotraj Unije. Prosti pretok blaga se na notranjem trgu zagotavlja s harmonizacijo pravil na ravni Unije, ki določajo skupne zahteve za trženje določenega blaga, ali, kadar gre za blago ali vidike blaga, ki niso izčrpno zajeti s harmonizacijskimi pravili Unije, z uporabo načela vzajemnega priznavanja, kakor ga je opredelilo Sodišče Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu s Pogodbama zagotovljen prosti pretok blaga. Med državami članicami so prepovedane količinske omejitve pri uvozu in vsi ukrepi z enakovrednim učinkom. Ta prepoved zajema vse na nacionalne ukrepe, ki lahko neposredno ali posredno, dejansko ali potencialno ovirajo trgovino z blagom znotraj Unije. Prosti pretok blaga se na notranjem trgu zagotavlja s harmonizacijo pravil na ravni Unije, ki določajo skupne zahteve za trženje določenega blaga, ali, kadar gre za blago ali vidike blaga, ki niso izčrpno zajeti s harmonizacijskimi pravili Unije, z uporabo načela vzajemnega priznavanja, kakor ga je opredelilo Sodišče Evropske unije.

| (2) | Dobro delujoče načelo vzajemnega priznavanja bistveno dopolnjuje harmonizacijo pravil na ravni Unije, predvsem ob upoštevanju, da za številno blago obstajajo harmonizirani in neharmonizirani vidiki. |
| --- | --- |

(2)

Dobro delujoče načelo vzajemnega priznavanja bistveno dopolnjuje harmonizacijo pravil na ravni Unije, predvsem ob upoštevanju, da za številno blago obstajajo harmonizirani in neharmonizirani vidiki.

| (3) | Kadar ni harmonizacijskih pravil Unije, ki zajemajo blago ali nekatere vidike blaga, lahko ovire za prosti pretok blaga med državami članicami nastanejo nezakonito, če za blago, ki se zakonito trži v drugi državi članici, pristojni organ države članice uporabi nacionalna pravila, v skladu s katerimi mora blago izpolnjevati nekatere tehnične zahteve, na primer zahteve glede poimenovanja, oblike, velikosti, teže, sestave, predstavitve, označevanja ali embalaže. Uporaba takih pravil pri blagu, ki se zakonito trži v drugi državi članici, bi lahko bila v nasprotju s členoma 34 in 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), tudi če se taka pravila brez razlike uporabljajo za vso blago. |
| --- | --- |

(3)

Kadar ni harmonizacijskih pravil Unije, ki zajemajo blago ali nekatere vidike blaga, lahko ovire za prosti pretok blaga med državami članicami nastanejo nezakonito, če za blago, ki se zakonito trži v drugi državi članici, pristojni organ države članice uporabi nacionalna pravila, v skladu s katerimi mora blago izpolnjevati nekatere tehnične zahteve, na primer zahteve glede poimenovanja, oblike, velikosti, teže, sestave, predstavitve, označevanja ali embalaže. Uporaba takih pravil pri blagu, ki se zakonito trži v drugi državi članici, bi lahko bila v nasprotju s členoma 34 in 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), tudi če se taka pravila brez razlike uporabljajo za vso blago.

| (4) | Načelo vzajemnega priznavanja izhaja iz sodne prakse Sodišča Evropske unije. Skladno s tem načelom države članice na svojem ozemlju ne smejo prepovedati prodaje blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, tudi če je bilo proizvedeno v skladu z drugačnimi tehničnimi pravili, vključno z blagom, ki ni bilo pridobljeno v okviru proizvodnega postopka,. Vendar načelo vzajemnega priznavanja ni absolutno. Države članice lahko omejijo trženje blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, kadar so take omejitve utemeljene z razlogi iz člena 36 PDEU ali drugimi nujnimi razlogi v javnem interesu, priznanimi s sodno prakso Sodišča Evropske unije v zvezi s prostim pretokom blaga, in kadar so take omejitve sorazmerne z zastavljenim ciljem. Ta uredba uvaja obveznost jasne utemeljitve, zakaj je dostop do trga omejen ali zavrnjen. |
| --- | --- |

(4)

Načelo vzajemnega priznavanja izhaja iz sodne prakse Sodišča Evropske unije. Skladno s tem načelom države članice na svojem ozemlju ne smejo prepovedati prodaje blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, tudi če je bilo proizvedeno v skladu z drugačnimi tehničnimi pravili, vključno z blagom, ki ni bilo pridobljeno v okviru proizvodnega postopka,. Vendar načelo vzajemnega priznavanja ni absolutno. Države članice lahko omejijo trženje blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, kadar so take omejitve utemeljene z razlogi iz člena 36 PDEU ali drugimi nujnimi razlogi v javnem interesu, priznanimi s sodno prakso Sodišča Evropske unije v zvezi s prostim pretokom blaga, in kadar so take omejitve sorazmerne z zastavljenim ciljem. Ta uredba uvaja obveznost jasne utemeljitve, zakaj je dostop do trga omejen ali zavrnjen.

| (5) | Pojem nujnega razloga v javnem interesu je razvijajoč se koncept, ki ga je v svoji sodni praksi razvilo Sodišče Evropske unije v povezavi s členoma 34 in 36 PDEU. Kadar med državami članicami obstajajo legitimne razlike, lahko takšni nujni razlogi upravičijo uporabo nacionalnih tehničnih pravil s strani pristojnih organov. Vendar morajo biti upravne odločitve vedno ustrezno utemeljene, legitimne, ustrezne in v skladu z načelom sorazmernosti, pristojni organ pa mora sprejeti najmanj omejevalen ukrep. Da bi izboljšali delovanje notranjega trga za blago, bi morala nacionalna tehnična pravila ustrezati svojemu namenu in ne bi smela ustvarjati nesorazmernih netarifnih ovir. Poleg tega upravne odločbe o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga v zvezi z blagom, ki se zakonito trži v drugi državi članici, ne smejo temeljiti le na dejstvu, da blago, ki je predmet presoje, izpolnjuje legitimni javni cilj, ki ga želi doseči država članica, drugače, kot ga blago izpolnjuje v navedeni državi članici. Da bi Komisija državam članicam pomagala, bi morala zagotoviti nezavezujoče smernice v zvezi s sodno prakso Sodišča Evropske unije o konceptu nujnih razlogov v javnem interesu in o uporabi načela vzajemnega priznavanja. Pristojni organi bi morali imeti priložnost pripraviti prispevke in povratne informacije o smernicah. |
| --- | --- |

(5)

Pojem nujnega razloga v javnem interesu je razvijajoč se koncept, ki ga je v svoji sodni praksi razvilo Sodišče Evropske unije v povezavi s členoma 34 in 36 PDEU. Kadar med državami članicami obstajajo legitimne razlike, lahko takšni nujni razlogi upravičijo uporabo nacionalnih tehničnih pravil s strani pristojnih organov. Vendar morajo biti upravne odločitve vedno ustrezno utemeljene, legitimne, ustrezne in v skladu z načelom sorazmernosti, pristojni organ pa mora sprejeti najmanj omejevalen ukrep. Da bi izboljšali delovanje notranjega trga za blago, bi morala nacionalna tehnična pravila ustrezati svojemu namenu in ne bi smela ustvarjati nesorazmernih netarifnih ovir. Poleg tega upravne odločbe o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga v zvezi z blagom, ki se zakonito trži v drugi državi članici, ne smejo temeljiti le na dejstvu, da blago, ki je predmet presoje, izpolnjuje legitimni javni cilj, ki ga želi doseči država članica, drugače, kot ga blago izpolnjuje v navedeni državi članici. Da bi Komisija državam članicam pomagala, bi morala zagotoviti nezavezujoče smernice v zvezi s sodno prakso Sodišča Evropske unije o konceptu nujnih razlogov v javnem interesu in o uporabi načela vzajemnega priznavanja. Pristojni organi bi morali imeti priložnost pripraviti prispevke in povratne informacije o smernicah.

| (6) | V sklepih o politiki enotnega trga iz decembra 2013 je Svet za konkurenčnost opozoril, da bi bilo treba za izboljšanje okvirnih pogojev za podjetja in potrošnike na enotnem trgu ustrezno uporabiti vse zadevne instrumente, vključno z vzajemnim priznavanjem. Svet je Komisijo pozval, naj poroča o primerih, v katerih je delovanje načela vzajemnega priznavanja še vedno neustrezno ali problematično. Svet za konkurenčnost je v svojih sklepih o politiki enotnega trga iz februarja 2015 Komisijo pozval, naj sprejme ukrepe za zagotovitev učinkovitega delovanja načela vzajemnega priznavanja in pripravi predloge v ta namen. |
| --- | --- |

(6)

V sklepih o politiki enotnega trga iz decembra 2013 je Svet za konkurenčnost opozoril, da bi bilo treba za izboljšanje okvirnih pogojev za podjetja in potrošnike na enotnem trgu ustrezno uporabiti vse zadevne instrumente, vključno z vzajemnim priznavanjem. Svet je Komisijo pozval, naj poroča o primerih, v katerih je delovanje načela vzajemnega priznavanja še vedno neustrezno ali problematično. Svet za konkurenčnost je v svojih sklepih o politiki enotnega trga iz februarja 2015 Komisijo pozval, naj sprejme ukrepe za zagotovitev učinkovitega delovanja načela vzajemnega priznavanja in pripravi predloge v ta namen.

| (7) | Uredba (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila sprejeta zaradi olajšanja uporabe načela vzajemnega priznavanja, in sicer z določitvijo postopkov za zmanjšanje možnosti, da se ustvarijo nezakonite ovire za prosti pretok blaga, ki se že zakonito trži v drugi državi članici. Kljub sprejetju navedene uredbe je v zvezi z uporabo načela vzajemnega priznavanja še vedno veliko težav. Ocena, ki se je izvedla v obdobju 2014–2016, je pokazala, da načelo vzajemnega priznavanja ne deluje tako, kot bi moralo, Uredba (ES) št. 764/2008 pa le omejeno vpliva na poenostavitev uporabe tega načela. Orodja in postopkovna jamstva, ki so bila vzpostavljena z navedeno uredbo, niso izpolnila svojega cilja, da izboljšajo uporabo načela vzajemnega priznavanja. Na primer, gospodarski subjekti skoraj ne poznajo ali ne uporabljajo mreže kontaktnih točk za proizvode, ki je bila vzpostavljena, da jim zagotavlja informacije o veljavnih nacionalnih pravilih in uporabi načela vzajemnega priznavanja. Nacionalni organi v okviru te mreže ne sodelujejo dovolj. Zahteva glede priglasitve upravnih odločb o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga je redko izpolnjena. Zato še vedno ostajajo ovire za prosti pretok blaga na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila sprejeta zaradi olajšanja uporabe načela vzajemnega priznavanja, in sicer z določitvijo postopkov za zmanjšanje možnosti, da se ustvarijo nezakonite ovire za prosti pretok blaga, ki se že zakonito trži v drugi državi članici. Kljub sprejetju navedene uredbe je v zvezi z uporabo načela vzajemnega priznavanja še vedno veliko težav. Ocena, ki se je izvedla v obdobju 2014–2016, je pokazala, da načelo vzajemnega priznavanja ne deluje tako, kot bi moralo, Uredba (ES) št. 764/2008 pa le omejeno vpliva na poenostavitev uporabe tega načela. Orodja in postopkovna jamstva, ki so bila vzpostavljena z navedeno uredbo, niso izpolnila svojega cilja, da izboljšajo uporabo načela vzajemnega priznavanja. Na primer, gospodarski subjekti skoraj ne poznajo ali ne uporabljajo mreže kontaktnih točk za proizvode, ki je bila vzpostavljena, da jim zagotavlja informacije o veljavnih nacionalnih pravilih in uporabi načela vzajemnega priznavanja. Nacionalni organi v okviru te mreže ne sodelujejo dovolj. Zahteva glede priglasitve upravnih odločb o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga je redko izpolnjena. Zato še vedno ostajajo ovire za prosti pretok blaga na notranjem trgu.

| (8) | Uredba (ES) št. 764/2008 ima več pomanjkljivosti, zato bi jo bilo treba pregledati in okrepiti. Zaradi jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 764/2008 nadomestiti s to uredbo. Ta uredba bi morala vzpostaviti jasne postopke za zagotovitev prostega pretoka blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in za zagotovitev, da se lahko prosti pretok omeji le takrat, kadar imajo države članice za to legitimne razloge v javnem interesu, omejitev pa je utemeljena in sorazmerna. Ta uredba bi morala tudi zagotoviti, da gospodarski subjekti in nacionalni organi upoštevajo obstoječe pravice in obveznosti, ki izhajajo iz načela vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (ES) št. 764/2008 ima več pomanjkljivosti, zato bi jo bilo treba pregledati in okrepiti. Zaradi jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 764/2008 nadomestiti s to uredbo. Ta uredba bi morala vzpostaviti jasne postopke za zagotovitev prostega pretoka blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in za zagotovitev, da se lahko prosti pretok omeji le takrat, kadar imajo države članice za to legitimne razloge v javnem interesu, omejitev pa je utemeljena in sorazmerna. Ta uredba bi morala tudi zagotoviti, da gospodarski subjekti in nacionalni organi upoštevajo obstoječe pravice in obveznosti, ki izhajajo iz načela vzajemnega priznavanja.

| (9) | Ta uredba ne bi smela posegati v nadaljnjo harmonizacijo pogojev za trženje blaga, kjer je to primerno, da bi se izboljšalo delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba ne bi smela posegati v nadaljnjo harmonizacijo pogojev za trženje blaga, kjer je to primerno, da bi se izboljšalo delovanje notranjega trga.

| (10) | Trgovinske omejitve so lahko tudi posledica drugih vrst ukrepov, ki spadajo na področje uporabe členov 34 in 36 PDEU. Navedeni ukrepi lahko na primer vključujejo tehnične specifikacije za postopke za oddajo javnih naročil ali zahteve glede uporabe uradnih jezikov držav članic. Vendar taki ukrepi ne bi smeli biti nacionalna tehnična pravila v smislu te uredbe in zato ne bi smeli spadati na njeno področje uporabe. |
| --- | --- |

(10)

Trgovinske omejitve so lahko tudi posledica drugih vrst ukrepov, ki spadajo na področje uporabe členov 34 in 36 PDEU. Navedeni ukrepi lahko na primer vključujejo tehnične specifikacije za postopke za oddajo javnih naročil ali zahteve glede uporabe uradnih jezikov držav članic. Vendar taki ukrepi ne bi smeli biti nacionalna tehnična pravila v smislu te uredbe in zato ne bi smeli spadati na njeno področje uporabe.

| (11) | Nacionalna tehnična pravila se v državi članici včasih izvedejo s postopkom predhodne odobritve, po katerem je mogoče blago tam dati na trg šele, ko pristojni organ to uradno odobri. Sam obstoj postopka predhodne odobritve ovira prosti pretok blaga. Da bi bil tak postopek glede na temeljno načelo prostega pretoka blaga na notranjem trgu upravičen, mora biti potreben zaradi cilja v javnem interesu, ki ga priznava pravo Unije, ter sorazmeren in nediskriminatoren. Skladnost takšnega postopka s pravom Unije se oceni ob upoštevanju ugotovitev, ki izhajajo iz sodne prakse Sodišča Evropske unije. Zato bi bilo treba upravne odločbe, ki dostop do trga omejujejo ali zavračajo le zato, ker za blago ni bila izdana veljavna predhodna odobritev, izključiti s področja uporabe te uredbe. Kadar pa je zahtevek za obvezno predhodno odobritev blaga vložen, bi bilo treba vsako upravno odločbo o zavrnitvi zahtevka zaradi nacionalnih tehničnih pravil, ki se uporabljajo v navedeni državi članici, sprejeti samo v skladu s to uredbo, tako da lahko prosilec izkoristi postopkovno varstvo, ki ga ta uredba določa. Enako velja za prostovoljno predhodno odobritev blaga, kadar ta obstaja. |
| --- | --- |

(11)

Nacionalna tehnična pravila se v državi članici včasih izvedejo s postopkom predhodne odobritve, po katerem je mogoče blago tam dati na trg šele, ko pristojni organ to uradno odobri. Sam obstoj postopka predhodne odobritve ovira prosti pretok blaga. Da bi bil tak postopek glede na temeljno načelo prostega pretoka blaga na notranjem trgu upravičen, mora biti potreben zaradi cilja v javnem interesu, ki ga priznava pravo Unije, ter sorazmeren in nediskriminatoren. Skladnost takšnega postopka s pravom Unije se oceni ob upoštevanju ugotovitev, ki izhajajo iz sodne prakse Sodišča Evropske unije. Zato bi bilo treba upravne odločbe, ki dostop do trga omejujejo ali zavračajo le zato, ker za blago ni bila izdana veljavna predhodna odobritev, izključiti s področja uporabe te uredbe. Kadar pa je zahtevek za obvezno predhodno odobritev blaga vložen, bi bilo treba vsako upravno odločbo o zavrnitvi zahtevka zaradi nacionalnih tehničnih pravil, ki se uporabljajo v navedeni državi članici, sprejeti samo v skladu s to uredbo, tako da lahko prosilec izkoristi postopkovno varstvo, ki ga ta uredba določa. Enako velja za prostovoljno predhodno odobritev blaga, kadar ta obstaja.

| (12) | Pomembno je pojasniti, da vrste blaga, ki so zajete v tej uredbi, vključujejo kmetijske proizvode. Izraz „kmetijski proizvodi“ vključuje ribiške proizvode, kot je določeno v členu 38(1) PDEU. Komisija bi morala oceniti izvedljivost in koristi dopolnitve okvirnega seznama za vzajemno priznavanje, ki bi bil v pomoč pri ugotavljanju, za katere vrste blaga se ta uredba uporablja. |
| --- | --- |

(12)

Pomembno je pojasniti, da vrste blaga, ki so zajete v tej uredbi, vključujejo kmetijske proizvode. Izraz „kmetijski proizvodi“ vključuje ribiške proizvode, kot je določeno v členu 38(1) PDEU. Komisija bi morala oceniti izvedljivost in koristi dopolnitve okvirnega seznama za vzajemno priznavanje, ki bi bil v pomoč pri ugotavljanju, za katere vrste blaga se ta uredba uporablja.

| (13) | Pomembno je tudi pojasniti, da izraz „proizvajalec“ ne vključuje le proizvajalcev blaga, ampak tudi osebe, ki proizvajajo blago, ki ni bilo pridobljeno s proizvodnim postopkom, vključno s kmetijskimi proizvodi, in osebe, ki se predstavljajo kot proizvajalci blaga. |
| --- | --- |

(13)

Pomembno je tudi pojasniti, da izraz „proizvajalec“ ne vključuje le proizvajalcev blaga, ampak tudi osebe, ki proizvajajo blago, ki ni bilo pridobljeno s proizvodnim postopkom, vključno s kmetijskimi proizvodi, in osebe, ki se predstavljajo kot proizvajalci blaga.

| (14) | Odločitve nacionalnih sodišč, ki presojajo zakonitost primerov, v katerih trg v državi članici zaradi uporabe nacionalnega tehničnega pravila ni odprt za blago, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in odločitve nacionalnih sodišč, ki uvajajo kazni, bi bilo treba izvzeti s področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Odločitve nacionalnih sodišč, ki presojajo zakonitost primerov, v katerih trg v državi članici zaradi uporabe nacionalnega tehničnega pravila ni odprt za blago, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in odločitve nacionalnih sodišč, ki uvajajo kazni, bi bilo treba izvzeti s področja uporabe te uredbe.

| (15) | Za uveljavljanje načela vzajemnega priznavanja se mora blago zakonito tržiti v drugi državi članici. Pojasniti bi bilo treba, da se za blago šteje, da se zakonito trži v drugi državi članici, kadar je v skladu z ustreznimi pravili, ki se uporabljajo v navedeni državi članici, in se zagotovi njegovo dajanje na voljo končnim uporabnikom v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(15)

Za uveljavljanje načela vzajemnega priznavanja se mora blago zakonito tržiti v drugi državi članici. Pojasniti bi bilo treba, da se za blago šteje, da se zakonito trži v drugi državi članici, kadar je v skladu z ustreznimi pravili, ki se uporabljajo v navedeni državi članici, in se zagotovi njegovo dajanje na voljo končnim uporabnikom v navedeni državi članici.

| (16) | Da bi okrepili ozaveščenost nacionalnih organov in gospodarskih subjektov glede načela vzajemnega priznavanja, bi morale države članice razmisliti, da v svojih nacionalnih tehničnih predpisih določijo jasne in nedvoumne „klavzule o enotnem trgu“, ki bodo olajšale uporabo tega načela. |
| --- | --- |

(16)

Da bi okrepili ozaveščenost nacionalnih organov in gospodarskih subjektov glede načela vzajemnega priznavanja, bi morale države članice razmisliti, da v svojih nacionalnih tehničnih predpisih določijo jasne in nedvoumne „klavzule o enotnem trgu“, ki bodo olajšale uporabo tega načela.

| (17) | Dokazi, potrebni za dokazovanje, da se blago zakonito trži v drugi državi članici, se med državami članicami znatno razlikujejo. To gospodarskim subjektom povzroča nepotrebna bremena, zamude in dodatne stroške, nacionalnim organom pa preprečuje, da pravočasno pridobijo informacije, ki jih potrebujejo za oceno blaga. To lahko ovira uporabo načela vzajemnega priznavanja. Zato je bistveno, da se gospodarskim subjektom olajša dokazovanje, da se njihovo blago zakonito trži v drugi državi članici. Gospodarski subjekti bi morali imeti korist od lastne izjave, s katero bi bilo treba pristojnim organom zagotoviti vse potrebne informacije o blagu in njegovi skladnosti s pravili, ki se uporabljajo v tej drugi državi članici. Uporaba prostovoljnih izjav nacionalnim organom ne bi smela preprečevati sprejetja upravnih odločb o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga, če so takšne odločbe sorazmerne, utemeljene ter spoštujejo načelo vzajemnega priznavanja in so v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(17)

Dokazi, potrebni za dokazovanje, da se blago zakonito trži v drugi državi članici, se med državami članicami znatno razlikujejo. To gospodarskim subjektom povzroča nepotrebna bremena, zamude in dodatne stroške, nacionalnim organom pa preprečuje, da pravočasno pridobijo informacije, ki jih potrebujejo za oceno blaga. To lahko ovira uporabo načela vzajemnega priznavanja. Zato je bistveno, da se gospodarskim subjektom olajša dokazovanje, da se njihovo blago zakonito trži v drugi državi članici. Gospodarski subjekti bi morali imeti korist od lastne izjave, s katero bi bilo treba pristojnim organom zagotoviti vse potrebne informacije o blagu in njegovi skladnosti s pravili, ki se uporabljajo v tej drugi državi članici. Uporaba prostovoljnih izjav nacionalnim organom ne bi smela preprečevati sprejetja upravnih odločb o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga, če so takšne odločbe sorazmerne, utemeljene ter spoštujejo načelo vzajemnega priznavanja in so v skladu s to uredbo.

| (18) | Omogočiti bi bilo treba, da proizvajalec, uvoznik ali distributer pripravi izjavo o zakonitem trženju blaga za namene vzajemnega priznavanja (v nadaljnjem besedilu: izjava o vzajemnem priznavanju). Proizvajalec je najprimernejša oseba za izpolnitev podatkov v izjavi o vzajemnem priznavanju, ker najbolje pozna blago in ima dokaze, potrebne za preverjanje podatkov iz izjave o vzajemnem priznavanju. Proizvajalec bi moral imeti možnost pooblastiti pooblaščenega zastopnika, ki bi take izjave pripravil v njegovem imenu in na njegovo odgovornost. Kadar pa lahko gospodarski subjekt informacije o zakonitosti trženja blaga zagotovi le v izjavi, bi morala biti dana možnost, da drugi gospodarski subjekt zagotovi informacije, da se blago daje na voljo končnim uporabnikom v zadevni državi članici, pod pogojem, da ta gospodarski subjekt prevzame odgovornost za informacije, ki jih je podal v izjavi o vzajemnem priznavanju in lahko zagotovi potrebne dokaze, ki te informacije potrjujejo. |
| --- | --- |

(18)

Omogočiti bi bilo treba, da proizvajalec, uvoznik ali distributer pripravi izjavo o zakonitem trženju blaga za namene vzajemnega priznavanja (v nadaljnjem besedilu: izjava o vzajemnem priznavanju). Proizvajalec je najprimernejša oseba za izpolnitev podatkov v izjavi o vzajemnem priznavanju, ker najbolje pozna blago in ima dokaze, potrebne za preverjanje podatkov iz izjave o vzajemnem priznavanju. Proizvajalec bi moral imeti možnost pooblastiti pooblaščenega zastopnika, ki bi take izjave pripravil v njegovem imenu in na njegovo odgovornost. Kadar pa lahko gospodarski subjekt informacije o zakonitosti trženja blaga zagotovi le v izjavi, bi morala biti dana možnost, da drugi gospodarski subjekt zagotovi informacije, da se blago daje na voljo končnim uporabnikom v zadevni državi članici, pod pogojem, da ta gospodarski subjekt prevzame odgovornost za informacije, ki jih je podal v izjavi o vzajemnem priznavanju in lahko zagotovi potrebne dokaze, ki te informacije potrjujejo.

| (19) | Izjava o vzajemnem priznavanju bi morala vedno vsebovati točne in popolne informacije o blagu. Zato bi jo bilo treba posodabljati, da bi odražala spremembe, na primer spremembe ustreznih nacionalnih tehničnih pravil. |
| --- | --- |

(19)

Izjava o vzajemnem priznavanju bi morala vedno vsebovati točne in popolne informacije o blagu. Zato bi jo bilo treba posodabljati, da bi odražala spremembe, na primer spremembe ustreznih nacionalnih tehničnih pravil.

| (20) | Da bi se zagotovila celovitost informacij, navedenih v izjavi o vzajemnem priznavanju, bi bilo treba določiti harmonizirano strukturo takih izjav, ki jih bodo uporabljali gospodarski subjekti, ki želijo predložiti take izjave. |
| --- | --- |

(20)

Da bi se zagotovila celovitost informacij, navedenih v izjavi o vzajemnem priznavanju, bi bilo treba določiti harmonizirano strukturo takih izjav, ki jih bodo uporabljali gospodarski subjekti, ki želijo predložiti take izjave.

| (21) | Zagotoviti je treba, da je izjava o vzajemnem priznavanju izpolnjena verodostojno in točno. Zato je treba zahtevati, da so gospodarski subjekti odgovorni za informacije, ki so jih podali v izjavi o vzajemnem priznavanju. |
| --- | --- |

(21)

Zagotoviti je treba, da je izjava o vzajemnem priznavanju izpolnjena verodostojno in točno. Zato je treba zahtevati, da so gospodarski subjekti odgovorni za informacije, ki so jih podali v izjavi o vzajemnem priznavanju.

| (22) | Da bi se povečali učinkovitost in konkurenčnost podjetij, ki delujejo na področju blaga, ki ni zajeto s harmonizacijsko zakonodajo Unije, bi moralo biti mogoče, da se za lažjo predložitev izjave o vzajemnem priznavanju izkoristijo nove informacijske tehnologije. Zato bi morali imeti gospodarski subjekti možnost, da svoje izjave o vzajemnem priznavanju objavijo na spletu, pod pogojem, da je izjava o vzajemnem priznavanju zlahka dostopna in v zanesljivem formatu. |
| --- | --- |

(22)

Da bi se povečali učinkovitost in konkurenčnost podjetij, ki delujejo na področju blaga, ki ni zajeto s harmonizacijsko zakonodajo Unije, bi moralo biti mogoče, da se za lažjo predložitev izjave o vzajemnem priznavanju izkoristijo nove informacijske tehnologije. Zato bi morali imeti gospodarski subjekti možnost, da svoje izjave o vzajemnem priznavanju objavijo na spletu, pod pogojem, da je izjava o vzajemnem priznavanju zlahka dostopna in v zanesljivem formatu.

| (23) | Komisija bi morala zagotoviti, da je na enotnem digitalnem portalu na voljo predloga za izjavo o vzajemnem priznavanju, pa tudi navodila za njeno izpolnitev v vseh uradnih jezikih Unije. |
| --- | --- |

(23)

Komisija bi morala zagotoviti, da je na enotnem digitalnem portalu na voljo predloga za izjavo o vzajemnem priznavanju, pa tudi navodila za njeno izpolnitev v vseh uradnih jezikih Unije.

| (24) | Ta uredba bi se morala uporabljati tudi za blago, v zvezi s katerim harmonizacijska zakonodaja Unije zajema le nekatere vidike. Kadar mora gospodarski subjekt v skladu s harmonizacijsko zakonodajo Unije pripraviti izjavo EU o skladnosti, da dokaže skladnost z navedeno zakonodajo, bi moralo temu gospodarskemu subjektu biti dovoljeno, da se izjava o vzajemnem priznavanju iz te uredbe priloži izjavi EU o skladnosti. |
| --- | --- |

(24)

Ta uredba bi se morala uporabljati tudi za blago, v zvezi s katerim harmonizacijska zakonodaja Unije zajema le nekatere vidike. Kadar mora gospodarski subjekt v skladu s harmonizacijsko zakonodajo Unije pripraviti izjavo EU o skladnosti, da dokaže skladnost z navedeno zakonodajo, bi moralo temu gospodarskemu subjektu biti dovoljeno, da se izjava o vzajemnem priznavanju iz te uredbe priloži izjavi EU o skladnosti.

| (25) | Kadar se gospodarski subjekti odločijo, da ne bodo uporabili izjave o vzajemnem priznavanju, bi morali pristojni organi namembne države članice jasno opredeliti zahtevo glede specifičnih informacij, ki so po njihovem mnenju potrebne za oceno blaga, ob upoštevanju načela sorazmernosti. |
| --- | --- |

(25)

Kadar se gospodarski subjekti odločijo, da ne bodo uporabili izjave o vzajemnem priznavanju, bi morali pristojni organi namembne države članice jasno opredeliti zahtevo glede specifičnih informacij, ki so po njihovem mnenju potrebne za oceno blaga, ob upoštevanju načela sorazmernosti.

| (26) | Gospodarski subjekt bi moral imeti na voljo dovolj časa za predložitev dokumentov ali kakršnih koli drugih informacij, ki jih zahteva pristojni organ namembne države članice, oziroma za predložitev argumentov ali pripomb v zvezi z oceno zadevnega blaga. |
| --- | --- |

(26)

Gospodarski subjekt bi moral imeti na voljo dovolj časa za predložitev dokumentov ali kakršnih koli drugih informacij, ki jih zahteva pristojni organ namembne države članice, oziroma za predložitev argumentov ali pripomb v zvezi z oceno zadevnega blaga.

| (27) | Države članice morajo v skladu z Direktivo (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (4) Komisiji in drugim državam članicam posredovati vse osnutke nacionalnih tehničnih pravil o vseh proizvodih, vključno s katerim koli kmetijskim ali ribiškim proizvodom, ter navesti razloge, zaradi katerih je treba navedena pravila sprejeti. Vendar je treba zagotoviti, da se po sprejetju takih nacionalnih tehničnih pravil za posebno blago v posameznih primerih pravilno uporabi načelo vzajemnega priznavanja. V tej uredbi bi morali biti določeni postopki za uporabo načela vzajemnega priznavanja v posameznih primerih, na primer s tem, da se od držav članic zahteva, da navedejo nacionalna tehnična pravila, na katerih temelji upravna odločba, in legitimne razloge v javnem interesu, ki upravičujejo uporabo tega nacionalnega tehničnega pravila, kar zadeva blago, ki se zakonito trži v drugi državi članici. Sorazmernost nacionalnih tehničnih pravil je podlaga za dokazovanje sorazmernosti upravne odločbe, ki temelji na tem pravilu. Vendar bi moral biti način dokazovanja sorazmernosti upravne odločbe določen za vsak posamezni primer. |
| --- | --- |

(27)

Države članice morajo v skladu z Direktivo (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (4) Komisiji in drugim državam članicam posredovati vse osnutke nacionalnih tehničnih pravil o vseh proizvodih, vključno s katerim koli kmetijskim ali ribiškim proizvodom, ter navesti razloge, zaradi katerih je treba navedena pravila sprejeti. Vendar je treba zagotoviti, da se po sprejetju takih nacionalnih tehničnih pravil za posebno blago v posameznih primerih pravilno uporabi načelo vzajemnega priznavanja. V tej uredbi bi morali biti določeni postopki za uporabo načela vzajemnega priznavanja v posameznih primerih, na primer s tem, da se od držav članic zahteva, da navedejo nacionalna tehnična pravila, na katerih temelji upravna odločba, in legitimne razloge v javnem interesu, ki upravičujejo uporabo tega nacionalnega tehničnega pravila, kar zadeva blago, ki se zakonito trži v drugi državi članici. Sorazmernost nacionalnih tehničnih pravil je podlaga za dokazovanje sorazmernosti upravne odločbe, ki temelji na tem pravilu. Vendar bi moral biti način dokazovanja sorazmernosti upravne odločbe določen za vsak posamezni primer.

| (28) | Ker bi morale biti upravne odločbe o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga za blago, ki se že zakonito trži v drugi državi članici, izjeme od temeljnega načela prostega pretoka blaga, je treba zagotoviti, da take odločbe upoštevajo obstoječe obveznosti, ki izhajajo iz načela vzajemnega priznavanja. Zaradi tega je primerno uvesti jasen postopek, da se določi, ali se blago zakonito trži v tej drugi državi članici in ali so v takem primeru legitimni javni interesi, ki jih zajemajo veljavna nacionalna tehnična pravila namembne države članice, v skladu s členom 36 PDEU in sodne prakse Sodišča Evropske unije ustrezno zaščiteni. S takim postopkom bi se moralo zagotoviti, da so vse sprejete upravne odločbe sorazmerne ter da spoštujejo načelo vzajemnega priznavanja in so v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(28)

Ker bi morale biti upravne odločbe o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga za blago, ki se že zakonito trži v drugi državi članici, izjeme od temeljnega načela prostega pretoka blaga, je treba zagotoviti, da take odločbe upoštevajo obstoječe obveznosti, ki izhajajo iz načela vzajemnega priznavanja. Zaradi tega je primerno uvesti jasen postopek, da se določi, ali se blago zakonito trži v tej drugi državi članici in ali so v takem primeru legitimni javni interesi, ki jih zajemajo veljavna nacionalna tehnična pravila namembne države članice, v skladu s členom 36 PDEU in sodne prakse Sodišča Evropske unije ustrezno zaščiteni. S takim postopkom bi se moralo zagotoviti, da so vse sprejete upravne odločbe sorazmerne ter da spoštujejo načelo vzajemnega priznavanja in so v skladu s to uredbo.

| (29) | Kadar pristojni organ ocenjuje blago, preden odloči, ali naj omeji ali zavrne dostop do trga, ta organ ne bi smel imeti možnosti, da sprejme odločitve o preklicu dostopa do trga, razen če je potrebno hitro ukrepanje, da se prepreči ogrožanje varnosti ali zdravja oseb ali ogrožanje okolja, oziroma da se prepreči dajanje blaga na voljo, kadar je dajanje takega blaga na voljo na splošno prepovedano zaradi javne morale ali varnosti, med drugim na primer zaradi preprečevanja kriminala. |
| --- | --- |

(29)

Kadar pristojni organ ocenjuje blago, preden odloči, ali naj omeji ali zavrne dostop do trga, ta organ ne bi smel imeti možnosti, da sprejme odločitve o preklicu dostopa do trga, razen če je potrebno hitro ukrepanje, da se prepreči ogrožanje varnosti ali zdravja oseb ali ogrožanje okolja, oziroma da se prepreči dajanje blaga na voljo, kadar je dajanje takega blaga na voljo na splošno prepovedano zaradi javne morale ali varnosti, med drugim na primer zaradi preprečevanja kriminala.

| (30) | Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) vzpostavlja sistem akreditacije, ki zagotavlja vzajemno priznavanje ravni usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti. Pristojni organi držav članic zato ne bi smeli zavračati priznavanja poročil o preizkusih in potrdil, ki jih izdajo akreditirani organi za ugotavljanje skladnosti, ker slednji za to ne bi bili usposobljeni. Da bi čim bolj preprečili podvajanje preizkusov in postopkov, ki so že bili izvedeni v drugi državi članici, države članice ne bi smele zavračati priznavanja poročil o preizkusih in potrdil, ki so jih drugi organi za ugotavljanje skladnosti izdali v skladu s pravom Unije. Pristojni organi bi morali ustrezno upoštevati vsebino predloženih poročil o preizkusih ali potrdil. |
| --- | --- |

(30)

Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) vzpostavlja sistem akreditacije, ki zagotavlja vzajemno priznavanje ravni usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti. Pristojni organi držav članic zato ne bi smeli zavračati priznavanja poročil o preizkusih in potrdil, ki jih izdajo akreditirani organi za ugotavljanje skladnosti, ker slednji za to ne bi bili usposobljeni. Da bi čim bolj preprečili podvajanje preizkusov in postopkov, ki so že bili izvedeni v drugi državi članici, države članice ne bi smele zavračati priznavanja poročil o preizkusih in potrdil, ki so jih drugi organi za ugotavljanje skladnosti izdali v skladu s pravom Unije. Pristojni organi bi morali ustrezno upoštevati vsebino predloženih poročil o preizkusih ali potrdil.

| (31) | Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa, da se lahko tržijo samo varni izdelki, ter opredeljuje obveznosti proizvajalcev in distributerjev v zvezi z varnostjo izdelkov. Pristojnim organom daje pravico, da vse nevarne izdelke prepovejo s takojšnjim učinkom ali da izdelke, ki bi lahko bili nevarni, začasno prepovejo za obdobje, ki ga potrebujejo za izvedbo različnih ocen, preverjanj in nadzorov varnosti. Ta direktiva opisuje tudi postopek, v skladu s katerim organi v primeru izdelkov, ki pomenijo tveganje, uporabijo ustrezne ukrepe, kot so ukrepi iz točk (b) do (f) člena 8(1) navedene direktive, naložena pa je tudi obveznost državam članicam, da je treba take ukrepe priglasiti Komisiji in drugim državam članicam. Zato bi morali imeti pristojni organi še naprej možnost uporabljati navedeno direktivo in zlasti točke (b) do (f) člena 8(1) in člena 8(3) navedene direktive. |
| --- | --- |

(31)

Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa, da se lahko tržijo samo varni izdelki, ter opredeljuje obveznosti proizvajalcev in distributerjev v zvezi z varnostjo izdelkov. Pristojnim organom daje pravico, da vse nevarne izdelke prepovejo s takojšnjim učinkom ali da izdelke, ki bi lahko bili nevarni, začasno prepovejo za obdobje, ki ga potrebujejo za izvedbo različnih ocen, preverjanj in nadzorov varnosti. Ta direktiva opisuje tudi postopek, v skladu s katerim organi v primeru izdelkov, ki pomenijo tveganje, uporabijo ustrezne ukrepe, kot so ukrepi iz točk (b) do (f) člena 8(1) navedene direktive, naložena pa je tudi obveznost državam članicam, da je treba take ukrepe priglasiti Komisiji in drugim državam članicam. Zato bi morali imeti pristojni organi še naprej možnost uporabljati navedeno direktivo in zlasti točke (b) do (f) člena 8(1) in člena 8(3) navedene direktive.

| (32) | Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7) med drugim vzpostavlja sistem hitrega obveščanja za obveščanje o neposrednem ali posrednem tveganju za človeško zdravje, ki izhaja iz živil ali krme. Državam članicam nalaga, da v okviru sistema hitrega obveščanja Komisijo takoj obvestijo o vseh ukrepih, ki jih sprejmejo za omejitev dajanja v promet živil ali krme ali prisilni umik ali odpoklic živil ali krme zaradi varovanja zdravja ljudi in ki zahtevajo hitro ukrepanje. Pristojni organi bi morali imeti še naprej možnost uporabljati navedeno uredbo in zlasti člen 50(3) in člen 54 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7) med drugim vzpostavlja sistem hitrega obveščanja za obveščanje o neposrednem ali posrednem tveganju za človeško zdravje, ki izhaja iz živil ali krme. Državam članicam nalaga, da v okviru sistema hitrega obveščanja Komisijo takoj obvestijo o vseh ukrepih, ki jih sprejmejo za omejitev dajanja v promet živil ali krme ali prisilni umik ali odpoklic živil ali krme zaradi varovanja zdravja ljudi in ki zahtevajo hitro ukrepanje. Pristojni organi bi morali imeti še naprej možnost uporabljati navedeno uredbo in zlasti člen 50(3) in člen 54 navedene uredbe.

| (33) | Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (8) vzpostavlja harmoniziran okvir Unije za organizacijo uradnega nadzora in uradnih dejavnosti, ki niso uradni nadzor, v celotni agroživilski verigi ob upoštevanju pravil o uradnem nadzoru iz Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (9) in zadevne sektorske zakonodaje Unije. Uredba (EU) 2017/625 določa poseben postopek, s katerim se zagotovi, da gospodarski subjekti odpravijo neskladnosti z zakonodajo o živilih in krmi ter pravili o zdravju ali dobrobiti živali. Pristojni organi bi morali imeti še naprej možnost uporabljati Uredbo (EU) 2017/625 in zlasti člen 138 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (8) vzpostavlja harmoniziran okvir Unije za organizacijo uradnega nadzora in uradnih dejavnosti, ki niso uradni nadzor, v celotni agroživilski verigi ob upoštevanju pravil o uradnem nadzoru iz Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (9) in zadevne sektorske zakonodaje Unije. Uredba (EU) 2017/625 določa poseben postopek, s katerim se zagotovi, da gospodarski subjekti odpravijo neskladnosti z zakonodajo o živilih in krmi ter pravili o zdravju ali dobrobiti živali. Pristojni organi bi morali imeti še naprej možnost uporabljati Uredbo (EU) 2017/625 in zlasti člen 138 navedene uredbe.

| (34) | Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) vzpostavlja harmoniziran okvir Unije za izvajanje pregledov v zvezi z obveznostmi iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) v skladu z merili iz Uredbe (ES) št. 882/2004 ter določa, da države članice zagotovijo, da so vsi subjekti, ki izpolnjujejo navedene obveznosti, upravičeni do vključitve v sistem pregledov. Pristojni organi bi morali imeti še naprej možnost uporabljati Uredbo (EU) št. 1306/2013 in zlasti člen 90 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) vzpostavlja harmoniziran okvir Unije za izvajanje pregledov v zvezi z obveznostmi iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) v skladu z merili iz Uredbe (ES) št. 882/2004 ter določa, da države članice zagotovijo, da so vsi subjekti, ki izpolnjujejo navedene obveznosti, upravičeni do vključitve v sistem pregledov. Pristojni organi bi morali imeti še naprej možnost uporabljati Uredbo (EU) št. 1306/2013 in zlasti člen 90 navedene uredbe.

| (35) | V vsaki upravni odločbi, ki jo pristojni organi držav članic sprejmejo v skladu s to uredbo, bi morala biti določena pravna sredstva, ki jih ima gospodarski subjekt na voljo in ki mu omogočajo, da se v skladu z nacionalnim pravom pritoži zoper odločbo ali začne postopek pri pristojnem nacionalnem sodišču. V upravni odločbi bi moralo biti tudi navedeno, da lahko gospodarski subjekti uporabijo Mrežo za reševanje sporov na notranjem trgu (SOLVIT) in postopek reševanja težav, določen v tej uredbi. |
| --- | --- |

(35)

V vsaki upravni odločbi, ki jo pristojni organi držav članic sprejmejo v skladu s to uredbo, bi morala biti določena pravna sredstva, ki jih ima gospodarski subjekt na voljo in ki mu omogočajo, da se v skladu z nacionalnim pravom pritoži zoper odločbo ali začne postopek pri pristojnem nacionalnem sodišču. V upravni odločbi bi moralo biti tudi navedeno, da lahko gospodarski subjekti uporabijo Mrežo za reševanje sporov na notranjem trgu (SOLVIT) in postopek reševanja težav, določen v tej uredbi.

| (36) | Učinkovite rešitve za gospodarske subjekte, ki želijo podjetju prijazno alternativo pri izpodbijanju upravnih odločb o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga, so bistvene za pravilno in dosledno uporabo načela vzajemnega priznavanja. Da bi zagotovili take rešitve in se izognili pravnim stroškom, zlasti za mala in srednja podjetja, bi moral biti gospodarskim subjektom na voljo izvensodni postopek reševanja težav. |
| --- | --- |

(36)

Učinkovite rešitve za gospodarske subjekte, ki želijo podjetju prijazno alternativo pri izpodbijanju upravnih odločb o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga, so bistvene za pravilno in dosledno uporabo načela vzajemnega priznavanja. Da bi zagotovili take rešitve in se izognili pravnim stroškom, zlasti za mala in srednja podjetja, bi moral biti gospodarskim subjektom na voljo izvensodni postopek reševanja težav.

| (37) | SOLVIT je storitev, ki jo zagotavlja državna uprava v vsaki državi članici, njen namen pa je najti rešitve za posameznike in podjetja, kadar njihove pravice kršijo javni organi v drugi državi članici. Načela, ki urejajo delovanje mreže SOLVIT, so določena v Priporočilu Komisije 2013/461/EU (12), v skladu s katerim bi morala vsaka država članica poskrbeti za center SOLVIT z ustreznimi človeškimi in finančnimi viri ter zagotoviti, da ta center SOLVIT sodeluje v mreži SOLVIT. Komisija bi morala zlasti med podjetji povečati ozaveščenost o obstoju mreže SOLVIT in o njenih koristih. |
| --- | --- |

(37)

SOLVIT je storitev, ki jo zagotavlja državna uprava v vsaki državi članici, njen namen pa je najti rešitve za posameznike in podjetja, kadar njihove pravice kršijo javni organi v drugi državi članici. Načela, ki urejajo delovanje mreže SOLVIT, so določena v Priporočilu Komisije 2013/461/EU (12), v skladu s katerim bi morala vsaka država članica poskrbeti za center SOLVIT z ustreznimi človeškimi in finančnimi viri ter zagotoviti, da ta center SOLVIT sodeluje v mreži SOLVIT. Komisija bi morala zlasti med podjetji povečati ozaveščenost o obstoju mreže SOLVIT in o njenih koristih.

| (38) | SOLVIT je učinkovit izvensodni mehanizem reševanja težav, ki se zagotavlja brezplačno. Deluje s kratkimi roki in zagotavlja praktične rešitve posameznikom in podjetjem, kadar imajo pri javnih organih težave z uveljavljanjem pravic, ki jim jih zagotavlja Unija. Kadar gospodarski subjekt, ustrezni center SOLVIT in zadevne vpletene države članice soglašajo z ustreznim izidom, nadaljnji ukrepi ne bi smeli biti potrebni. |
| --- | --- |

(38)

SOLVIT je učinkovit izvensodni mehanizem reševanja težav, ki se zagotavlja brezplačno. Deluje s kratkimi roki in zagotavlja praktične rešitve posameznikom in podjetjem, kadar imajo pri javnih organih težave z uveljavljanjem pravic, ki jim jih zagotavlja Unija. Kadar gospodarski subjekt, ustrezni center SOLVIT in zadevne vpletene države članice soglašajo z ustreznim izidom, nadaljnji ukrepi ne bi smeli biti potrebni.

| (39) | Vendar bi morala biti Komisija pooblaščena, da na zahtevo katerega koli vpletenega centra SOLVIT prouči zadevo, kadar je neformalni pristop mreže SOLVIT neuspešen in še naprej obstajajo resni pomisleki glede združljivosti upravne odločbe in načela vzajemnega priznavanja. Komisija bi morala na podlagi svoje presoje podati mnenje, ki bi se prek ustreznega centra SOLVIT sporočilo zadevnemu gospodarskemu subjektu in pristojnim organom ter bi se upoštevalo v postopku SOLVIT. Za poseg Komisije bi se moral uporabljati rok 45 delovnih dni, v kar pa ne bi bil vključen čas, potreben za to, da Komisija prejme dodatne informacije in dokumente, ki so po njenem potrebni. Če bi bil v tem času primer rešen, Komisiji mnenja ne bi bilo treba podati. Taki primeri SOLVIT bi morali biti predmet ločenega delovnega postopka v podatkovni zbirki SOLVIT in ne bi smeli biti vključeni v redne statistike SOLVIT. |
| --- | --- |

(39)

Vendar bi morala biti Komisija pooblaščena, da na zahtevo katerega koli vpletenega centra SOLVIT prouči zadevo, kadar je neformalni pristop mreže SOLVIT neuspešen in še naprej obstajajo resni pomisleki glede združljivosti upravne odločbe in načela vzajemnega priznavanja. Komisija bi morala na podlagi svoje presoje podati mnenje, ki bi se prek ustreznega centra SOLVIT sporočilo zadevnemu gospodarskemu subjektu in pristojnim organom ter bi se upoštevalo v postopku SOLVIT. Za poseg Komisije bi se moral uporabljati rok 45 delovnih dni, v kar pa ne bi bil vključen čas, potreben za to, da Komisija prejme dodatne informacije in dokumente, ki so po njenem potrebni. Če bi bil v tem času primer rešen, Komisiji mnenja ne bi bilo treba podati. Taki primeri SOLVIT bi morali biti predmet ločenega delovnega postopka v podatkovni zbirki SOLVIT in ne bi smeli biti vključeni v redne statistike SOLVIT.

| (40) | Mnenje Komisije glede upravne odločbe o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga bi moralo zajemati le vprašanji, ali je upravna odločba združljiva z načelom vzajemnega priznavanja in z zahtevami iz te uredbe. To ne posega v pooblastila Komisije na podlagi člena 258 PDEU in obveznost držav članic glede skladnosti s pravom Unije, kadar se nadalje obravnavajo sistemske težave, ugotovljene v zvezi z uporabo načela vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

(40)

Mnenje Komisije glede upravne odločbe o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga bi moralo zajemati le vprašanji, ali je upravna odločba združljiva z načelom vzajemnega priznavanja in z zahtevami iz te uredbe. To ne posega v pooblastila Komisije na podlagi člena 258 PDEU in obveznost držav članic glede skladnosti s pravom Unije, kadar se nadalje obravnavajo sistemske težave, ugotovljene v zvezi z uporabo načela vzajemnega priznavanja.

| (41) | Za notranji trga blaga je pomembno, da lahko podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, pridobijo zanesljive in točne informacije glede veljavne zakonodaje v zadevni državi članici. Kontaktne točke za proizvode bi morale imeti pomembno vlogo pri olajšanju komunikacije med nacionalnimi organi in gospodarskimi subjekti z razširjanjem informacij o posebnih pravilih o proizvodih in o tem, kako se vzajemno priznavanje uporablja na ozemlju njihove države članice. Zato je treba okrepiti vlogo kontaktnih točk za proizvode kot glavnih ponudnikov informacij o vseh pravilih v zvezi s proizvodi, vključno z nacionalnimi tehničnimi pravili, ki jih zajema vzajemno priznavanje. |
| --- | --- |

(41)

Za notranji trga blaga je pomembno, da lahko podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, pridobijo zanesljive in točne informacije glede veljavne zakonodaje v zadevni državi članici. Kontaktne točke za proizvode bi morale imeti pomembno vlogo pri olajšanju komunikacije med nacionalnimi organi in gospodarskimi subjekti z razširjanjem informacij o posebnih pravilih o proizvodih in o tem, kako se vzajemno priznavanje uporablja na ozemlju njihove države članice. Zato je treba okrepiti vlogo kontaktnih točk za proizvode kot glavnih ponudnikov informacij o vseh pravilih v zvezi s proizvodi, vključno z nacionalnimi tehničnimi pravili, ki jih zajema vzajemno priznavanje.

| (42) | Da bi olajšali prosti pretok blaga, bi morale kontaktne točke za proizvode brezplačno zagotavljati informacije v razumnem obsegu glede svojih nacionalnih tehničnih pravil in uporabe načela vzajemnega priznavanja. Kontaktnim točkam za proizvode bi bilo treba zagotoviti primerno opremo in sredstva. V skladu z Uredbo (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta (13) bi morale kontaktne točke take informacije zagotavljati prek spletišča, zanje pa bi morala veljati merila kakovosti iz navedene uredbe. Kontaktne točke za proizvode bi morale svoje naloge, povezane z zagotavljanjem takšnih informacij, med drugim elektronske kopije nacionalnih tehničnih pravil ali spletnega dostopa do njih, opravljati brez poseganja v nacionalna pravila, ki urejajo distribucijo nacionalnih tehničnih pravil. Poleg tega se od kontaktnih točk za proizvode ne bi smelo zahtevati, da priskrbijo kopije ali zagotovijo spletni dostop do standardov, za katere veljajo pravice intelektualne lastnine organov ali organizacij za standardizacijo. |
| --- | --- |

(42)

Da bi olajšali prosti pretok blaga, bi morale kontaktne točke za proizvode brezplačno zagotavljati informacije v razumnem obsegu glede svojih nacionalnih tehničnih pravil in uporabe načela vzajemnega priznavanja. Kontaktnim točkam za proizvode bi bilo treba zagotoviti primerno opremo in sredstva. V skladu z Uredbo (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta (13) bi morale kontaktne točke take informacije zagotavljati prek spletišča, zanje pa bi morala veljati merila kakovosti iz navedene uredbe. Kontaktne točke za proizvode bi morale svoje naloge, povezane z zagotavljanjem takšnih informacij, med drugim elektronske kopije nacionalnih tehničnih pravil ali spletnega dostopa do njih, opravljati brez poseganja v nacionalna pravila, ki urejajo distribucijo nacionalnih tehničnih pravil. Poleg tega se od kontaktnih točk za proizvode ne bi smelo zahtevati, da priskrbijo kopije ali zagotovijo spletni dostop do standardov, za katere veljajo pravice intelektualne lastnine organov ali organizacij za standardizacijo.

| (43) | Sodelovanje med pristojnimi organi je bistveno za nemoteno delovanje načela vzajemnega priznavanja in oblikovanje kulture vzajemnega priznavanja. Zato bi morali kontaktne točke za proizvode in nacionalni pristojni organi sodelovati ter izmenjavati informacije in strokovno znanje, da bi se zagotovila pravilna in dosledna uporaba načela vzajemnega priznavanja in te uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Sodelovanje med pristojnimi organi je bistveno za nemoteno delovanje načela vzajemnega priznavanja in oblikovanje kulture vzajemnega priznavanja. Zato bi morali kontaktne točke za proizvode in nacionalni pristojni organi sodelovati ter izmenjavati informacije in strokovno znanje, da bi se zagotovila pravilna in dosledna uporaba načela vzajemnega priznavanja in te uredbe.

| (44) | Zaradi priglasitve upravnih odločb o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga, omogočanja komunikacije med kontaktnimi točkami za proizvode in zagotavljanja upravnega sodelovanja je treba državam članicam zagotoviti dostop do informacijskega in komunikacijskega sistema. |
| --- | --- |

(44)

Zaradi priglasitve upravnih odločb o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga, omogočanja komunikacije med kontaktnimi točkami za proizvode in zagotavljanja upravnega sodelovanja je treba državam članicam zagotoviti dostop do informacijskega in komunikacijskega sistema.

| (45) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

(45)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

| (46) | Kadar je za namene te uredbe potrebna obdelava osebnih podatkov, bi jo bilo treba izvesti v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. Za vsako obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe se glede na primer uporablja Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (15) oziroma Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(46)

Kadar je za namene te uredbe potrebna obdelava osebnih podatkov, bi jo bilo treba izvesti v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. Za vsako obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe se glede na primer uporablja Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (15) oziroma Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

| (47) | Vzpostaviti bi bilo treba zanesljive in učinkovite mehanizme spremljanja, da bi bilo mogoče zagotoviti informacije o uporabi te uredbe in njenem vplivu na prosti pretok blaga. Tovrstni mehanizmi ne bi smeli presegati okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(47)

Vzpostaviti bi bilo treba zanesljive in učinkovite mehanizme spremljanja, da bi bilo mogoče zagotoviti informacije o uporabi te uredbe in njenem vplivu na prosti pretok blaga. Tovrstni mehanizmi ne bi smeli presegati okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (48) | Za ozaveščanje o načelu vzajemnega priznavanja ter zagotavljanje pravilnega in doslednega izvajanja te uredbe bi bilo treba določiti, da Unija financira kampanje za ozaveščanje, usposabljanje, izmenjavo uradnikov in druge povezane dejavnosti, namenjene krepitvi in podpori zaupanja in sodelovanja med pristojnimi organi, kontaktnimi točkami za proizvode in gospodarskimi subjekti. |
| --- | --- |

(48)

Za ozaveščanje o načelu vzajemnega priznavanja ter zagotavljanje pravilnega in doslednega izvajanja te uredbe bi bilo treba določiti, da Unija financira kampanje za ozaveščanje, usposabljanje, izmenjavo uradnikov in druge povezane dejavnosti, namenjene krepitvi in podpori zaupanja in sodelovanja med pristojnimi organi, kontaktnimi točkami za proizvode in gospodarskimi subjekti.

| (49) | Da bi se odpravilo pomanjkanje točnih podatkov v zvezi z delovanjem načela vzajemnega priznavanja in njegovimi učinki na enotni trg blaga, bi morala Unija financirati zbiranje takih podatkov. |
| --- | --- |

(49)

Da bi se odpravilo pomanjkanje točnih podatkov v zvezi z delovanjem načela vzajemnega priznavanja in njegovimi učinki na enotni trg blaga, bi morala Unija financirati zbiranje takih podatkov.

| (50) | Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni. |
| --- | --- |

(50)

Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni.

| (51) | Primerno je odložiti uporabo te uredbe, da bodo imeli pristojni organi in gospodarski subjekti dovolj časa, da se prilagodijo zahtevam iz te uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Primerno je odložiti uporabo te uredbe, da bodo imeli pristojni organi in gospodarski subjekti dovolj časa, da se prilagodijo zahtevam iz te uredbe.

| (52) | Komisija bi morala oceniti to uredbo glede na cilje, za katere si prizadeva. Pri oceni te uredbe bi morala uporabiti podatke, ki se zberejo v zvezi z delovanjem načela vzajemnega priznavanja in njegovimi učinki na enotni trg blaga, ter informacije, ki so na voljo v informacijskem in komunikacijskem sistemu. Komisija bi morala imeti možnost, da od držav članic zahteva, da priskrbijo dodatne informacije, potrebne za njeno oceno. V skladu s točko 22 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (17) bi morala biti ocena te uredbe, ki bi morala temeljiti na uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, skladnosti in dodani vrednosti, podlaga za ocene učinka glede možnosti za nadaljnje ukrepanje. |
| --- | --- |

(52)

Komisija bi morala oceniti to uredbo glede na cilje, za katere si prizadeva. Pri oceni te uredbe bi morala uporabiti podatke, ki se zberejo v zvezi z delovanjem načela vzajemnega priznavanja in njegovimi učinki na enotni trg blaga, ter informacije, ki so na voljo v informacijskem in komunikacijskem sistemu. Komisija bi morala imeti možnost, da od držav članic zahteva, da priskrbijo dodatne informacije, potrebne za njeno oceno. V skladu s točko 22 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (17) bi morala biti ocena te uredbe, ki bi morala temeljiti na uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, skladnosti in dodani vrednosti, podlaga za ocene učinka glede možnosti za nadaljnje ukrepanje.

| (53) | Ker cilja te uredbe, in sicer zagotoviti nemoteno, dosledno in pravilno uporabo načela vzajemnega priznavanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in vpliva lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(53)

Ker cilja te uredbe, in sicer zagotoviti nemoteno, dosledno in pravilno uporabo načela vzajemnega priznavanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in vpliva lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Namen te uredbe je okrepiti delovanje notranjega trga z izboljšanjem uporabe načela vzajemnega priznavanja in odpravo neutemeljenih ovir za trgovino.

2.   Ta uredba določa pravila in postopke glede uporabe načela vzajemnega priznavanja v posameznih primerih s strani držav članic v zvezi z blagom, za katerega se uporablja člen 34 PDEU in ki se zakonito trži v drugi državi članici, ob upoštevanju člena 36 PDEU in sodne prakse Sodišča Evropske unije.

3.   Ta uredba določa tudi vzpostavitev in vzdrževanje kontaktnih točk za proizvode v državah članicah ter sodelovanje in izmenjavo informacij v okviru načela vzajemnega priznavanja.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za vse vrste blaga, vključno s kmetijskimi proizvodi v smislu drugega pododstavka člena 38(1) PDEU, in za upravne odločbe, ki jih je ali jih bo pristojni organ namembne države članice sprejel v zvezi s kakršnim koli takim blagom, ki se zakonito trži v drugi državi članici, kadar upravna odločba izpolnjuje naslednji merili:

| (a) | podlaga za upravno odločbo je nacionalno tehnično pravilo, ki se uporablja v namembni državi članici; in |
| --- | --- |

(a)

podlaga za upravno odločbo je nacionalno tehnično pravilo, ki se uporablja v namembni državi članici; in

| (b) | neposredni ali posredni učinek upravne odločbe je omejitev ali zavrnitev dostopa do trga v namembni državi članici. |
| --- | --- |

(b)

neposredni ali posredni učinek upravne odločbe je omejitev ali zavrnitev dostopa do trga v namembni državi članici.

Izraz „upravne odločbe“ vključuje vsak upravni ukrep, ki temelji na nacionalnem tehničnem pravilu in ima enak ali bistveno enak pravni učinek, kot je učinek, opisan v točki (b).

2.   
  „Nacionalno tehnično pravilo“ za namene te uredbe je vsaka zakonska določba ali drug predpis države članice, ki ima naslednje značilnosti:

| (a) | zajema blago ali vidike blaga, ki niso harmonizirani na ravni Unije; |
| --- | --- |

(a)

zajema blago ali vidike blaga, ki niso harmonizirani na ravni Unije;

| (b) | prepoveduje dajanje blaga ali blaga določene vrste na voljo na trgu v navedeni državi članici ali pa določa, da je skladnost z zadevno določbo dejansko ali pravno obvezna, kadar koli se blago ali blago določene vrste daje na voljo na tem trgu; in |
| --- | --- |

(b)

prepoveduje dajanje blaga ali blaga določene vrste na voljo na trgu v navedeni državi članici ali pa določa, da je skladnost z zadevno določbo dejansko ali pravno obvezna, kadar koli se blago ali blago določene vrste daje na voljo na tem trgu; in

| (c) | zagotavlja vsaj eno od naslednjega:






  (i) | določa zahtevane lastnosti blaga ali blaga določene vrste, kot so njegove ravni kakovosti, delovanja ali varnosti oziroma njegove mere, vključno z zahtevami, ki za to blago veljajo v zvezi z imeni, pod katerimi se prodaja, terminologijo, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, embalažo, označevanjem ali etiketiranjem ter postopki za ugotavljanje skladnosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

zagotavlja vsaj eno od naslednjega:

(i)

določa zahtevane lastnosti blaga ali blaga določene vrste, kot so njegove ravni kakovosti, delovanja ali varnosti oziroma njegove mere, vključno z zahtevami, ki za to blago veljajo v zvezi z imeni, pod katerimi se prodaja, terminologijo, simboli, preizkušanjem in preizkusnimi metodami, embalažo, označevanjem ali etiketiranjem ter postopki za ugotavljanje skladnosti;

| (ii) | za namen varstva potrošnikov ali okolja uvaja druge zahteve za blago ali blago določene vrste, ki vplivajo na življenjski cikel blaga po tem, ko je bilo dano na voljo na trgu v navedeni državi članici, kot so pogoji uporabe, recikliranja, ponovne uporabe ali odlaganja, kadar lahko taki pogoji bistveno vplivajo na sestavo ali naravo tega blaga ali na njihovo dajanje na voljo na trgu v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(ii)

za namen varstva potrošnikov ali okolja uvaja druge zahteve za blago ali blago določene vrste, ki vplivajo na življenjski cikel blaga po tem, ko je bilo dano na voljo na trgu v navedeni državi članici, kot so pogoji uporabe, recikliranja, ponovne uporabe ali odlaganja, kadar lahko taki pogoji bistveno vplivajo na sestavo ali naravo tega blaga ali na njihovo dajanje na voljo na trgu v navedeni državi članici.

3.   Točka (c)(i) odstavka 2 tega člena zajema tudi proizvodne metode in postopke, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode iz drugega pododstavka člena 38(1) PDEU in za proizvode, namenjene za prehrano ljudi ali živali, ter proizvodne metode in postopke v zvezi z drugimi proizvodi, kadar ti vplivajo na njihove značilnosti.

4.   Postopek predhodne odobritve sam po sebi ni nacionalno tehnično pravilo za namene te uredbe, vendar pa odločba o zavrnitvi predhodne odobritve na podlagi nacionalnega tehničnega pravila velja za upravno odločbo, za katero se uporablja ta uredba, če ta odločba izpolnjuje druge zahteve iz prvega pododstavka odstavka 1.

5.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | sodne odločbe, ki jih izdajo nacionalna sodišča; |
| --- | --- |

(a)

sodne odločbe, ki jih izdajo nacionalna sodišča;

| (b) | sodne odločbe, ki jih organi pregona izdajo med preiskavo ali med pregonom kaznivega dejanja, v zvezi s terminologijo, simboli ali katerim koli materialnim sklicevanjem na neustavne ali kriminalne združbe ali rasistično, diskriminacijsko ali ksenofobično kaznivo dejanje. |
| --- | --- |

(b)

sodne odločbe, ki jih organi pregona izdajo med preiskavo ali med pregonom kaznivega dejanja, v zvezi s terminologijo, simboli ali katerim koli materialnim sklicevanjem na neustavne ali kriminalne združbe ali rasistično, diskriminacijsko ali ksenofobično kaznivo dejanje.

6.   Člena 5 in 6 ne vplivata na uporabo naslednjih določb:

| (a) | točke (b) do (f) člena 8(1) in člen 8(3) Direktive 2001/95/ES; |
| --- | --- |

(a)

točke (b) do (f) člena 8(1) in člen 8(3) Direktive 2001/95/ES;

| (b) | točko (a) člena 50(3) in člen 54 Uredbe (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

(b)

točko (a) člena 50(3) in člen 54 Uredbe (ES) št. 178/2002;

| (c) | člen 90 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter |
| --- | --- |

(c)

člen 90 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter

| (d) | člen 138 Uredbe (EU) 2017/625. |
| --- | --- |

(d)

člen 138 Uredbe (EU) 2017/625.

7.   Ta uredba ne vpliva na obveznost iz Direktive (EU) 2015/1535, da se osnutki nacionalnih tehničnih predpisov priglasijo Komisiji in državam članicam, preden so sprejeti.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „se zakonito trži v drugi državi članici“ pomeni, da je blago ali blago te vrste v skladu z ustreznimi pravili, ki se uporabljajo v navedeni državi članici, ali pa zanj v navedeni državi članici ne veljajo nobena pravila, in je dano na voljo končnim uporabnikom v navedeni državi članici; |
| --- | --- |

(1)

„se zakonito trži v drugi državi članici“ pomeni, da je blago ali blago te vrste v skladu z ustreznimi pravili, ki se uporabljajo v navedeni državi članici, ali pa zanj v navedeni državi članici ne veljajo nobena pravila, in je dano na voljo končnim uporabnikom v navedeni državi članici;

| (2) | „dajanje na voljo na trgu“ pomeni vsako dobavo blaga za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu na ozemlju države članice v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi za plačilo ali brezplačno; |
| --- | --- |

(2)

„dajanje na voljo na trgu“ pomeni vsako dobavo blaga za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu na ozemlju države članice v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi za plačilo ali brezplačno;

| (3) | „omejitev dostopa do trga“ pomeni uvedbo pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, preden je lahko blago dano na voljo na trgu v namembni državi članici, ali pogojev za nadaljnje trgovanje z blagom na tem trgu, za kar je vsekakor potrebna sprememba ene ali več lastnosti navedenega blaga iz točke (c)(i) člena 2(2), ali zahteva izvedbo dodatnega preizkušanja; |
| --- | --- |

(3)

„omejitev dostopa do trga“ pomeni uvedbo pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, preden je lahko blago dano na voljo na trgu v namembni državi članici, ali pogojev za nadaljnje trgovanje z blagom na tem trgu, za kar je vsekakor potrebna sprememba ene ali več lastnosti navedenega blaga iz točke (c)(i) člena 2(2), ali zahteva izvedbo dodatnega preizkušanja;

| (4) | „zavrnitev dostopa do trga“ pomeni kar koli od naslednjega:






  (a) | prepoved dajanja blaga na voljo na trgu v namembni državi članici ali nadaljnjega trgovanja z njim na tem trgu; ali |
| --- | --- | --- |

(4)

„zavrnitev dostopa do trga“ pomeni kar koli od naslednjega:

(a)

prepoved dajanja blaga na voljo na trgu v namembni državi članici ali nadaljnjega trgovanja z njim na tem trgu; ali

| (b) | zahtevanje umika ali odpoklica tega blaga s tega trga; |
| --- | --- |

(b)

zahtevanje umika ali odpoklica tega blaga s tega trga;

| (5) | „umik“ pomeni vsak ukrep, s katerim se prepreči dajanje blaga v dobavni verigi na voljo na trgu; |
| --- | --- |

(5)

„umik“ pomeni vsak ukrep, s katerim se prepreči dajanje blaga v dobavni verigi na voljo na trgu;

| (6) | „odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev blaga, ki je že bilo dano na voljo končnemu uporabniku; |
| --- | --- |

(6)

„odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev blaga, ki je že bilo dano na voljo končnemu uporabniku;

| (7) | „postopek predhodne odobritve“ pomeni upravni postopek na podlagi zakonodaje države članice, po katerem je lahko blago dano na voljo na trgu v navedeni državi članici šele, ko to na podlagi vloge gospodarskega subjekta uradno odobri pristojni organ navedene države članice; |
| --- | --- |

(7)

„postopek predhodne odobritve“ pomeni upravni postopek na podlagi zakonodaje države članice, po katerem je lahko blago dano na voljo na trgu v navedeni državi članici šele, ko to na podlagi vloge gospodarskega subjekta uradno odobri pristojni organ navedene države članice;

| (8) | „proizvajalec“ pomeni:






  (a) | vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja blago ali za katero se blago načrtuje ali proizvaja ali ki proizvaja blago, ki ni pridobljeno s proizvodnim procesom, vključno s kmetijskimi proizvodi, in ki trži pod svojim imenom ali blagovno znamko te osebe; |
| --- | --- | --- |

(8)

„proizvajalec“ pomeni:

(a)

vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja blago ali za katero se blago načrtuje ali proizvaja ali ki proizvaja blago, ki ni pridobljeno s proizvodnim procesom, vključno s kmetijskimi proizvodi, in ki trži pod svojim imenom ali blagovno znamko te osebe;

| (b) | vsako fizično ali pravno osebo, ki že zakonito trženo blago v državi članici spremeni na način, ki bi lahko vplival na skladnost z ustreznimi pravili, ki se uporabljajo v zadevni državi članici; ali |
| --- | --- |

(b)

vsako fizično ali pravno osebo, ki že zakonito trženo blago v državi članici spremeni na način, ki bi lahko vplival na skladnost z ustreznimi pravili, ki se uporabljajo v zadevni državi članici; ali

| (c) | vsako drugo fizično ali pravno osebo, ki se s svojim imenom, blagovno znamko ali drugim razlikovalnim znakom na blagu ali dokumentih, ki so priloženi temu blagu, predstavlja kot njegov proizvajalec; |
| --- | --- |

(c)

vsako drugo fizično ali pravno osebo, ki se s svojim imenom, blagovno znamko ali drugim razlikovalnim znakom na blagu ali dokumentih, ki so priloženi temu blagu, predstavlja kot njegov proizvajalec;

| (9) | „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v zvezi z dajanjem blaga na voljo na zadevnem trgu deluje v njegovem imenu; |
| --- | --- |

(9)

„pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v zvezi z dajanjem blaga na voljo na zadevnem trgu deluje v njegovem imenu;

| (10) | „uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki je blago iz tretje države prvič dala na voljo na trgu Unije; |
| --- | --- |

(10)

„uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki je blago iz tretje države prvič dala na voljo na trgu Unije;

| (11) | „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki da na voljo blago na trgu v državi članici; |
| --- | --- |

(11)

„distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki da na voljo blago na trgu v državi članici;

| (12) | „gospodarski subjekt“ v zvezi z blagom pomeni katero koli od naslednjih oseb: proizvajalca, pooblaščenega zastopnika, uvoznika ali distributerja; |
| --- | --- |

(12)

„gospodarski subjekt“ v zvezi z blagom pomeni katero koli od naslednjih oseb: proizvajalca, pooblaščenega zastopnika, uvoznika ali distributerja;

| (13) | „končni uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s stalnim prebivališčem ali sedežem v Uniji, ki ji je ali ji bo dano na voljo blago kot potrošniku, zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti, ali kot poklicnemu končnemu uporabniku pri njegovi industrijski ali poklicni dejavnosti; |
| --- | --- |

(13)

„končni uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s stalnim prebivališčem ali sedežem v Uniji, ki ji je ali ji bo dano na voljo blago kot potrošniku, zunaj njene trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti, ali kot poklicnemu končnemu uporabniku pri njegovi industrijski ali poklicni dejavnosti;

| (14) | „legitimni razlogi v javnem interesu“ pomenijo kateri koli razlog iz člena 36 PDEU ali kateri koli drug nujni razlog v javnem interesu; |
| --- | --- |

(14)

„legitimni razlogi v javnem interesu“ pomenijo kateri koli razlog iz člena 36 PDEU ali kateri koli drug nujni razlog v javnem interesu;

| (15) | „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ za ugotavljanje skladnosti, kot je opredeljen v točki 13 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008. |
| --- | --- |

(15)

„organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ za ugotavljanje skladnosti, kot je opredeljen v točki 13 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008.

POGLAVJE II

POSTOPKI V ZVEZI Z UPORABO NAČELA VZAJEMNEGA PRIZNAVANJA V POSAMEZNIH PRIMERIH

Člen 4

Izjava o vzajemnem priznavanju

1.   Proizvajalec blaga ali blaga določene vrste, ki je ali bo dano na voljo na trgu v namembni državi članici, lahko izpolni prostovoljno izjavo o zakonitem trženju blaga za namene vzajemnega priznavanja (v nadaljnjem besedilu: izjava o vzajemnem priznavanju), s katero bo pristojnim organom namembne države članice dokazal, da se blago ali blago te vrste zakonito trži v drugi državi članici.

Proizvajalec lahko pooblasti svojega pooblaščenega zastopnika, da izpolni izjavo o vzajemnem priznavanju v njegovem imenu.

Izjava o vzajemnem priznavanju upošteva strukturo iz dela I in dela II Priloge in vsebuje vse informacije iz navedenih delov.

Proizvajalec ali pooblaščeni zastopnik, kadar je za to pooblaščen, lahko v izjavo o vzajemnem priznavanju vnese samo informacije, določene v delu I Priloge. V tem primeru uvoznik ali distributer vnese informacije, določene v delu II Priloge.

Druga možnost je, da uvoznik ali distributer izpolni oba dela izjave o vzajemnem priznavanju, pod pogojem, da lahko podpisnik predloži dokaze iz točke (a) člena 5(4).

Izjava o vzajemnem priznavanju se pripravi v enem od uradnih jezikov Unije. Kadar ta jezik ni jezik, ki ga zahteva namembna država članica, gospodarski subjekt izjavo o vzajemnem priznavanju prevede v jezik, ki ga zahteva namembna država članica.

2.   Gospodarski subjekti, ki podpišejo izjavo o vzajemnem priznavanju ali del izjave, so odgovorni za vsebino in točnost informacij, ki jih navedejo v izjavi o vzajemnem priznavanju, vključno s točnostjo informacij, ki jih prevedejo. Za namene tega odstavka so gospodarski subjekti odgovorni v skladu z nacionalnim pravom.

3.   Gospodarski subjekti zagotovijo, da je izjava o vzajemnem priznavanju vedno posodobljena zaradi upoštevanja morebitnih sprememb informacij, ki so jih navedli v izjavi o vzajemnem priznavanju.

4.   Izjava o vzajemnem priznavanju se lahko pristojnemu organu namembne države članice predloži v oceno, ki se izvede na podlagi člena 5. Predloži se lahko v papirni obliki, elektronski obliki ali pa se da na voljo na spletu v skladu z zahtevami namembne države članice.

5.   Kadar gospodarski subjekti dajo izjavo o vzajemnem priznavanju na voljo na spletu, se uporabljajo naslednji pogoji:

| (a) | vrsta blaga ali serija, na katero se izjava o vzajemnem priznavanju nanaša, je zlahka prepoznavna; ter |
| --- | --- |

(a)

vrsta blaga ali serija, na katero se izjava o vzajemnem priznavanju nanaša, je zlahka prepoznavna; ter

| (b) | uporabljena tehnična sredstva so prijazna uporabniku in se spremljajo, da se zagotovi razpoložljivost in dostop do izjave o vzajemnem priznavanju. |
| --- | --- |

(b)

uporabljena tehnična sredstva so prijazna uporabniku in se spremljajo, da se zagotovi razpoložljivost in dostop do izjave o vzajemnem priznavanju.

6.   Kadar za blago, za katero se predloži izjava o vzajemnem priznavanju, velja tudi akt Unije, s katerim se zahteva izjava EU o skladnosti, se lahko izjava o vzajemnem priznavanju priloži izjavi EU o skladnosti.

Člen 5

Ocena blaga

1.   Kadar namerava pristojni organ namembne države članice oceniti blago, za katerega se uporablja ta uredba, da se ugotovi, ali se blago oziroma blago te vrste v drugi državi članici zakonito trži ter ali so v takem primeru in ob upoštevanju značilnosti zadevnega blaga legitimni javni interesi, ki jih zajemajo veljavna nacionalna tehnična pravila namembne države članice, ustrezno zaščiteni, brez odlašanja vzpostavi stik z zadevnim gospodarskim subjektom.

2.   Ko pristojni organ namembne države članice vzpostavi stik z zadevnim gospodarskim subjektom, ga seznani z oceno, pri čemer navede, katero blago se pri tem ocenjuje in katero nacionalno tehnično pravilo ali postopek predhodne odobritve se uporablja. Poleg tega pristojni organ namembne države članice gospodarski subjekt seznani z možnostjo, da za namene te ocene predloži izjavo o vzajemnem priznavanju v skladu s členom 4.

3.   Gospodarskemu subjektu se dovoli, da v času, ko pristojni organ izvaja oceno iz odstavka 1 tega člena, daje blago na trg v namembni državi članici, s čimer lahko nadaljuje, razen če gospodarski subjekt prejme upravno odločbo o omejitvi ali zavrnitvi dostopa do trga za to blago. Ta odstavek se ne uporablja, kadar se ocena izvaja v okviru postopka predhodne odobritve ali kadar pristojni organ v skladu s členom 6 začasno prekliče dajanje blaga, ki je predmet te ocene, na trg.

4.   Če se izjava o vzajemnem priznavanju pristojnemu organu namembne države članice predloži v skladu s členom 4, potem za oceno na podlagi odstavka 1 tega člena velja naslednje:

| (a) | izjava o vzajemnem priznavanju in podporna dokazila, ki so potrebna, da se preverijo v njej navedene informacije, predložene na zahtevo pristojnega organa, sprejme kot zadostno dokazilo, da se blago zakonito trži v drugi državi članici, in |
| --- | --- |

(a)

izjava o vzajemnem priznavanju in podporna dokazila, ki so potrebna, da se preverijo v njej navedene informacije, predložene na zahtevo pristojnega organa, sprejme kot zadostno dokazilo, da se blago zakonito trži v drugi državi članici, in

| (b) | pristojni organ od gospodarskega subjekta ne zahteva nobenih drugih informacij ali dokumentacije za dokazovanje, da se blago zakonito trži v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ od gospodarskega subjekta ne zahteva nobenih drugih informacij ali dokumentacije za dokazovanje, da se blago zakonito trži v drugi državi članici.

5.   Če izjava o vzajemnem priznavanju pristojnemu organu namembne države članice ni predložena v skladu s členom 4, potem lahko pristojni organ zaradi izvedbe ocene iz odstavka 1 tega člena od zadevnih gospodarskih subjektov zahteva, naj predložijo dokumentacijo in informacije, ki so potrebne za oceno glede naslednjega:

| (a) | značilnosti zadevnega blaga ali vrste blaga; in |
| --- | --- |

(a)

značilnosti zadevnega blaga ali vrste blaga; in

| (b) | zakonitega trženja blaga v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(b)

zakonitega trženja blaga v drugi državi članici.

6.   Zadevni gospodarski subjekt ima po vložitvi zahteve pristojnega organa namembne države članice na voljo vsaj 15 delovnih dni za predložitev dokumentov in informacij iz točke (a) odstavka 4 ali iz odstavka 5 oziroma argumentov ali pripomb, ki bi jih ta gospodarski subjekt lahko imel.

7.   Za namene ocene iz odstavka 1 tega člena lahko pristojni organ namembne države članice v skladu s členom 10(3) vzpostavi stik s pristojnimi organi ali kontaktnimi točkami za proizvode v državi članici, v kateri naj bi gospodarski subjekt po lastnem zatrjevanju zakonito tržil svoje blago, če mora pristojni organ preveriti katero koli informacijo, ki jo je navedel gospodarski subjekt.

8.   Pristojni organi namembnih držav članic pri izvajanju ocene na podlagi odstavka 1 ustrezno upoštevajo vsebino poročil o preizkusih ali potrdil, ki jih je izdal organ za ugotavljanje skladnosti in jih je kot del ocene predložil kateri koli gospodarski subjekt. Pristojni organi namembnih držav članic poročila o preizkusih ali potrdila, ki jih je izdal organ za ugotavljanje skladnosti, akreditiran za ustrezno področje dejavnosti ugotavljanja skladnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008, ne zavrnejo iz razlogov, povezanih z usposobljenostjo tega organa.

9.   Kadar pristojni organ namembne države članice po zaključku ocene na podlagi odstavka 1 tega člena sprejme upravno odločbo v zvezi z blagom, ki ga je ocenil, o svoji odločbi brez odlašanja obvesti ustrezni gospodarski subjekt iz odstavka 1 tega člena. Najpozneje v 20 delovnih dneh po sprejetju upravne odločbe jo pristojni organ uradno priglasi tudi Komisiji in drugim državam članicam. V ta namen uporabi sistem iz člena 11.

10.   V upravni odločbi iz odstavka 9 se razlogi za odločbo navedejo dovolj podrobno in utemeljeno, da se olajša oceno njene skladnosti z načelom vzajemnega priznavanja in zahtevami iz te uredbe.

11.   V upravno odločbo iz odstavka 9 se vključijo zlasti naslednje informacije:

| (a) | nacionalno tehnično pravilo, na katerem temelji upravna odločba; |
| --- | --- |

(a)

nacionalno tehnično pravilo, na katerem temelji upravna odločba;

| (b) | legitimni razlogi v javnem interesu, ki upravičujejo uporabo nacionalnega tehničnega pravila, na katerem temelji upravna odločba; |
| --- | --- |

(b)

legitimni razlogi v javnem interesu, ki upravičujejo uporabo nacionalnega tehničnega pravila, na katerem temelji upravna odločba;

| (c) | tehnični ali znanstveni dokazi, ki jih je upošteval pristojni organ namembne države članice, po potrebi tudi pomembne tehnične spremembe, do katerih je prišlo od začetka veljavnosti nacionalnega tehničnega pravila; |
| --- | --- |

(c)

tehnični ali znanstveni dokazi, ki jih je upošteval pristojni organ namembne države članice, po potrebi tudi pomembne tehnične spremembe, do katerih je prišlo od začetka veljavnosti nacionalnega tehničnega pravila;

| (d) | povzetek utemeljitev, pomembnih za oceno na podlagi odstavka 1, če jih je zadevni gospodarski subjekt predložil; |
| --- | --- |

(d)

povzetek utemeljitev, pomembnih za oceno na podlagi odstavka 1, če jih je zadevni gospodarski subjekt predložil;

| (e) | dokazila, da je upravna odločba primerna za uresničevanje zastavljenega cilja in da ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(e)

dokazila, da je upravna odločba primerna za uresničevanje zastavljenega cilja in da ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja.

12.   V upravni odločbi iz odstavka 9 tega člena se navedejo pravna sredstva, ki jih omogoča nacionalno pravo v namembni državi članici, in roki, ki se uporabljajo za navedena pravna sredstva. Prav tako se navede, da imajo gospodarski subjekti možnost uporabe mreže SOLVIT in postopka na podlagi člena 8.

13.   Upravna odločba iz odstavka 9 ne začne učinkovati, dokler ni v skladu z navedenim odstavkom o njej obveščen zadevni gospodarski subjekt.

Člen 6

Začasni preklic dostopa do trga

1.   Medtem ko pristojni organ države članice ocenjuje blago v skladu s členom 5, lahko začasno prekliče dajanje navedenega blaga na voljo na trgu v navedeni državi članici samo, če:

| (a) | blago pod običajnimi ali razumno predvidljivimi pogoji uporabe pomeni resno tveganje za varnost ali zdravje oseb ali okolja, vključno s tveganjem, pri katerem učinki sicer niso takojšnji, ki zahteva hitro ukrepanje pristojnih organov; ali |
| --- | --- |

(a)

blago pod običajnimi ali razumno predvidljivimi pogoji uporabe pomeni resno tveganje za varnost ali zdravje oseb ali okolja, vključno s tveganjem, pri katerem učinki sicer niso takojšnji, ki zahteva hitro ukrepanje pristojnih organov; ali

| (b) | je dajanje blaga ali blaga te vrste na voljo na trgu v tej državi članici v njej na splošno prepovedano zaradi kršenja javne morale ali ogrožanja javne varnosti. |
| --- | --- |

(b)

je dajanje blaga ali blaga te vrste na voljo na trgu v tej državi članici v njej na splošno prepovedano zaradi kršenja javne morale ali ogrožanja javne varnosti.

2.   Pristojni organ države članice zadevni gospodarski subjekt, Komisijo in druge države članice takoj obvesti o vsakem začasnem preklicu v skladu z odstavkom 1 tega člena. Obveščanje Komisije in drugih držav članic se izvaja v skladu s sistemom iz člena 11. V primerih iz točke (a) odstavka 1 tega člena se obvestilu priloži podrobna tehnična ali znanstvena utemeljitev, zakaj zadeva spada v področje uporabe navedene točke.

Člen 7

Obveščanje prek sistema RAPEX ali sistema RASFF

Če je upravna odločba iz člena 5 ali začasni preklic iz člena 6 tudi ukrep, ki ga je treba sporočiti prek sistema hitre izmenjave informacij (RAPEX) v skladu z Direktivo 2001/95/ES ali sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) v skladu z Uredbo (ES) št. 178/2002, potem posebna priglasitev Komisiji in drugim državam članicam na podlagi te uredbe ni potrebna, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | v obvestilu prek sistema RAPEX ali RASFF je navedeno, da se priglasitev ukrepa šteje tudi za priglasitev na podlagi te uredbe; in |
| --- | --- |

(a)

v obvestilu prek sistema RAPEX ali RASFF je navedeno, da se priglasitev ukrepa šteje tudi za priglasitev na podlagi te uredbe; in

| (b) | obvestilu prek sistema RAPEX ali RASFF so priložena dokazila, ki se zahtevajo za upravno odločbo na podlagi člena 5 ali začasni preklic na podlagi člena 6. |
| --- | --- |

(b)

obvestilu prek sistema RAPEX ali RASFF so priložena dokazila, ki se zahtevajo za upravno odločbo na podlagi člena 5 ali začasni preklic na podlagi člena 6.

Člen 8

Postopek reševanja težav

1.   Kadar je gospodarski subjekt, na katerega vpliva upravna odločba, to odločbo predložil mreži SOLVIT, nacionalni center ali odgovorni center pa med postopkom mreže SOLVIT Komisijo pozove, naj da mnenje in tako pomaga pri reševanju zadeve, nacionalni center oziroma odgovorni center Komisiji predložita vse ustrezne dokumente v zvezi z zadevno upravno odločbo.

2.   Komisija po prejemu zahteve iz odstavka 1 oceni, ali je upravna odločba združljiva z načelom vzajemnega priznavanja in z zahtevami iz te uredbe.

3.   Komisija za namene izvedbe ocene iz odstavka 2 tega člena preuči upravne odločbe, priglašene v skladu s členom 5(9), ter dokumente in informacije, predložene v postopku SOLVIT. Če so za izvedbo ocene iz odstavka 2 tega člena potrebne dodatne informacije ali dokumenti, Komisija od ustreznega centra SOLVIT brez nepotrebnega odlašanja zahteva, naj vzpostavi komunikacijo z zadevnim gospodarskim subjektom ali pristojnimi organi, ki so sprejeli upravno odločbo, da bi zagotovili take dodatne informacije ali dokumente.

4.   Komisija v 45 delovnih dneh po prejemu zahteve iz odstavka 1 dokonča svojo oceno in poda mnenje. V njem po potrebi opredeli vse pomisleke, ki bi jih bilo treba obravnavati v okviru postopka SOLVIT ali izda priporočila, da bi pomagala pri reševanju zadeve. Obdobje 45 delovnih dni ne vključuje časa, ki je potreben, da Komisija pridobi dodatne informacije in dokumente, kakor je določeno v odstavku 3.

5.   Kadar je Komisija med oceno iz odstavka 2 obveščena, da je bila zadeva rešena, ji mnenja ni treba podati.

6.   Mnenje Komisije se prek ustreznega centra SOLVIT sporoči zadevnemu gospodarskemu subjektu in ustreznim pristojnim organom. Komisija to mnenje prek sistema iz člena 11 uradno priglasi vsem državam članicam. To mnenje se upošteva med postopkom mreže SOLVIT iz odstavka 1 tega člena.

POGLAVJE III

UPRAVNO SODELOVANJE, SPREMLJANJE IN KOMUNIKACIJA

Člen 9

Naloge kontaktnih točk za proizvode

1.   Države članice na svojem ozemlju imenujejo in vzdržujejo kontaktne točke za proizvode ter zagotovijo, da imajo njihove kontaktne točke za proizvode zadostna pooblastila in dovolj sredstev za ustrezno izvajanje svojih nalog. Zagotovijo, da kontaktne točke za proizvode svoje storitve izvajajo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1724.

2.   Kontaktne točke za proizvode na spletu predložijo naslednje informacije:

| (a) | informacije o načelu vzajemnega priznavanja in uporabi te uredbe na ozemlju njihove države članice, vključno z informacijami o postopku iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

informacije o načelu vzajemnega priznavanja in uporabi te uredbe na ozemlju njihove države članice, vključno z informacijami o postopku iz člena 5;

| (b) | kontaktne podatke pristojnih organov znotraj te države članice, ki omogočajo neposreden stik z njimi, vključno s podrobnostmi o organih, pristojnih za nadzor izvajanja nacionalnih tehničnih pravil, ki se uporabljajo na ozemlju njihove države članice; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne podatke pristojnih organov znotraj te države članice, ki omogočajo neposreden stik z njimi, vključno s podrobnostmi o organih, pristojnih za nadzor izvajanja nacionalnih tehničnih pravil, ki se uporabljajo na ozemlju njihove države članice;

| (c) | pravna sredstva in postopke, ki so v primeru spora med pristojnim organom in gospodarskim subjektom na voljo na ozemlju njihove države članice, vključno s postopkom iz člena 8. |
| --- | --- |

(c)

pravna sredstva in postopke, ki so v primeru spora med pristojnim organom in gospodarskim subjektom na voljo na ozemlju njihove države članice, vključno s postopkom iz člena 8.

3.   Kadar je treba dopolniti informacije, ki se predložijo na spletu v skladu z odstavkom 2, kontaktne točke za proizvode na zahtevo gospodarskega subjekta ali pristojnega organa druge države članice zagotovijo vse koristne informacije, kot so elektronske kopije nacionalnih tehničnih pravil in nacionalnih upravnih postopkov, ki se za posebno blago ali blago posebne vrste uporabljajo na ozemlju, kjer je ustanovljena kontaktna točka za proizvode, ali spletni dostop do teh pravil in postopkov, ali informacije, ali je po nacionalnem pravu za to blago ali blago te vrste potrebna predhodna odobritev.

4.   Kontaktne točke za proizvode na zahteve iz odstavka 3 odgovorijo v 15 delovnih dneh po njihovem prejemu.

5.   Kontaktne točke za proizvode za zagotavljanje informacij iz odstavka 3 ne zaračunavajo pristojbine.

Člen 10

Upravno sodelovanje

1.   Komisija omogoči in zagotovi učinkovito sodelovanje med pristojnimi organi in kontaktnimi točkami za proizvode iz različnih držav članic prek naslednjih dejavnosti:

| (a) | olajšuje in usklajuje izmenjavo in zbiranje informacij ter najboljših praks v zvezi z uporabo načela vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

(a)

olajšuje in usklajuje izmenjavo in zbiranje informacij ter najboljših praks v zvezi z uporabo načela vzajemnega priznavanja;

| (b) | podpira delovanje kontaktnih točk za proizvode in krepi njihovo čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

(b)

podpira delovanje kontaktnih točk za proizvode in krepi njihovo čezmejno sodelovanje;

| (c) | omogoča in usklajuje izmenjavo uradnikov med državami članicami ter organizacijo skupnih programov usposabljanja in ozaveščanja za organe in podjetja. |
| --- | --- |

(c)

omogoča in usklajuje izmenjavo uradnikov med državami članicami ter organizacijo skupnih programov usposabljanja in ozaveščanja za organe in podjetja.

2.   Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi in kontaktne točke za proizvode sodelujejo v dejavnostih iz odstavka 1.

3.   Pristojni organi države članice, v kateri naj bi gospodarski subjekt po lastnem zatrjevanju zakonito tržil svoje blago, pristojnemu organu namembne države članice na njegovo zahtevo v skladu s členom 5(7) v 15 delovnih dneh predložijo vse informacije, ki so potrebne za preverjanje podatkov in dokumentov, ki jih je gospodarski subjekt predložil med ocenjevanjem v skladu s členom 5 v zvezi z navedenim blagom. S pomočjo kontaktnih točk za proizvode se lahko olajšajo stiki med zadevnimi pristojnimi organi v skladu z rokom za predložitev zahtevanih informacij iz člena 9(4).

Člen 11

Informacijski in komunikacijski sistem

1.   Za namene členov 5, 6, in 10 te uredbe se uporablja informacijski in komunikacijski sistem iz člena 23 Uredbe(ES) št. 765/2008, razen v primerih iz člena 7 te uredbe.

2.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih so določene podrobnosti in funkcije sistema iz odstavka 1 tega člena za namene te uredbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(2).

POGLAVJE IV

FINANCIRANJE

Člen 12

Financiranje dejavnosti v podporo tej uredbi

1.   Unija lahko v podporo tej uredbi financira naslednje dejavnosti:

| (a) | kampanje za ozaveščanje; |
| --- | --- |

(a)

kampanje za ozaveščanje;

| (b) | izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

(b)

izobraževanje in usposabljanje;

| (c) | izmenjavo uradnikov in najboljših praks; |
| --- | --- |

(c)

izmenjavo uradnikov in najboljših praks;

| (d) | sodelovanje med kontaktnimi točkami za proizvode in pristojnimi organi ter tehnično in logistično podporo temu sodelovanju; |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje med kontaktnimi točkami za proizvode in pristojnimi organi ter tehnično in logistično podporo temu sodelovanju;

| (e) | zbiranje podatkov v zvezi z delovanjem načela vzajemnega priznavanja in njegovimi učinki na enotni trg blaga. |
| --- | --- |

(e)

zbiranje podatkov v zvezi z delovanjem načela vzajemnega priznavanja in njegovimi učinki na enotni trg blaga.

2.   Finančna pomoč Unije v zvezi z dejavnostmi v podporo tej uredbi se izvede v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (18), in sicer neposredno ali s prenosom nalog izvrševanja proračuna na subjekte iz točke (c) člena 62(1) navedene uredbe.

3.   Proračunska sredstva, odobrena za dejavnosti iz te uredbe, letno določi proračunski organ v mejah veljavnega finančnega okvira.

Člen 13

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem, z učinkovitimi pregledi, in kadar se ugotovijo nepravilnosti, izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.

2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi dokumentacije in inšpekcij na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe.

3.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (19) ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (20) izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, financirano na podlagi te uredbe, prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe ter sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih, ki so posledica izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, ki Komisijo, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takšnih revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.

POGLAVJE V

VREDNOTENJE IN POSTOPEK V ODBORU

Člen 14

Vrednotenje

1.   Komisija do 20. aprila 2025 in nato vsaka štiri leta ovrednoti to uredbo glede na cilje, za katere si ta prizadeva, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o tem predloži poročilo.

2.   Komisija za namene odstavka 1 tega člena uporabi informacije, ki so na voljo v sistemu iz člena 11, in vse podatke, zbrane pri izvajanju dejavnosti iz točke (e) člena 12(1). Komisija lahko od držav članic zahteva tudi, naj predložijo vse ustrezne informacije za vrednotenje prostega pretoka blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici za vrednotenje uspešnosti te uredbe, pa tudi oceno delovanja kontaktnih točk za proizvode.

Člen 15

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 16

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 764/2008 se razveljavi z učinkom od 19. aprila 2020.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 17

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 19. aprila 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. marca 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 283, 10.8.2018, str. 19.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 5. marca 2019.

2

(3)  Uredba (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih pravil za proizvode, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES (UL L 218, 13.8.2008, str. 21).

3

(4)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

4

(5)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

5

(6)  Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (UL L 11, 15.1.2002, str. 4).

6

(7)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

8

(9)  Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (EC) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347 20.12.2013, str. 549).

10

(11)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

11

(12)  Priporočilo Komisije 2013/461/EU z dne 17. septembra 2013 o načelih, ki urejajo mrežo SOLVIT (UL L 249, 19.9.2013, str. 10).

12

(13)  Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 295, 21.11.2018, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

14

(15)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

16

(17)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

17

(18)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

18

(19)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

19

(20)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

20

---

PRILOGA

Izjava o vzajemnem priznavanju za namene člena 4 Uredbe (EU) 2019/515 Evropskega parlamenta in Sveta (1)

Del I

1.   Edinstvena identifikacijska oznaka blaga ali vrste blaga: ... [Opomba: vpišite identifikacijsko številko ali drugo referenčno oznako, ki edinstveno označuje blago ali vrsto blaga.]

2.   Ime in naslov gospodarskega subjekta: ... [Opomba: vpišite ime in naslov podpisnika dela I izjave o vzajemnem priznavanju: proizvajalec in, če je ustrezno, njegov pooblaščeni zastopnik, uvoznik ali distributer].

3.   Opis blaga ali vrste blaga, na katero se izjava o vzajemnem priznavanju nanaša: ... [Opomba: zaradi sledljivosti mora biti opis dovolj izčrpen, da omogoča prepoznavo blaga. Po potrebi se lahko priloži fotografija.]

4.   Izjava in informacije o zakonitosti trženja blaga ali blaga te vrste

4.1   Zgoraj opisano blago ali vrsta blaga, vključno z njegovimi lastnostmi, je v skladu z naslednjimi pravili, ki se uporabljajo v ... [Opomba: navedite državo članico, v kateri naj bi se blago ali blago te vrste zakonito tržilo]: ... [Opomba: za vsak primer posebej vpišite naslov in napotilo na uradno objavo ustreznih pravil, ki se uporabljajo v navedeni državi članici, ter sklic na odločbo o odobritvi, če je bil za blago potreben postopek predhodne odobritve],

ali

v ... [Opomba: navedite državo članico, v kateri naj bi se blago ali blago te vrste zakonito tržilo] ustrezna pravila za zgoraj opisano blago ali blago te vrste ne veljajo].

4.2   Sklic na postopek ugotavljanja skladnosti, ki se uporablja za blago ali blago te vrste ali sklic na poročila o preizkusih za vse preizkuse, ki jih opravi organ za ugotavljanje skladnosti, vključno z imenom in naslovom tega organa (če je bil ta postopek izveden ali če so bili taki preizkusi izvedeni): ...

5.   Kakršne koli dodatne informacije, ki se štejejo za ustrezne pri oceni, ali se blago ali blago te vrste zakonito trži v državi članici iz točke 4.1: ...

6.   Ta del izjave o vzajemnem priznavanju je izpolnjen na izključno odgovornost gospodarskega subjekta iz točke 2.

Podpisano za in v imenu:

(kraj in datum):

(ime, funkcija) (podpis):

Del II

7.   Izjave in informacije o trženju blaga ali blaga te vrste:

7.1   Blago ali blago te vrste, opisano v delu I, je dano na voljo končnim uporabnikom na trgu v državi članici iz točke 4.1.

7.2   Informacije, da je blago ali blago te vrste dano na voljo končnim uporabnikom v državi članici iz točke 4.1, vključno s točno navedbo datuma, ko je bilo blago prvič dano na voljo končnim uporabnikom na trgu v navedeni državi članici: ...

8.   Kakršne koli dodatne informacije, ki se štejejo za ustrezne pri oceni, ali se blago ali blago te vrste zakonito trži v državi članici iz točke 4.1: ...

9.   Ta del izjave o vzajemnem priznavanju je izpolnjen na izključno odgovornost ... [Opomba: vpišite ime in naslov podpisnika dela II izjave o vzajemnem priznavanju: proizvajalec in, če je ustrezno, njegov pooblaščeni zastopnik, uvoznik ali distributer].

Podpisano za in v imenu:

(kraj in datum):

(ime, funkcija) (podpis):

---

(1)  Uredba (EU) 2019/515 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008 (UL L 91, 29.3.2019, str. 1).

---

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/19

---

UREDBA (EU) 2019/516 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. marca 2019

o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah in razveljavitvi Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (Uredba BND)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bruto nacionalni dohodek po tržnih cenah (BND) je temelj za izračunavanje največjega deleža lastnih sredstev v splošnem proračunu Unije. Zato je treba še naprej izboljševati primerljivost, zanesljivost in izčrpnost tega agregata. |
| --- | --- |

(1)

Bruto nacionalni dohodek po tržnih cenah (BND) je temelj za izračunavanje največjega deleža lastnih sredstev v splošnem proračunu Unije. Zato je treba še naprej izboljševati primerljivost, zanesljivost in izčrpnost tega agregata.

| (2) | Kadar se statistični podatki uporabljajo neposredno v upravne namene in namene oblikovanja politik na ravni Unije in na nacionalni ravni, je statistična integriteta, dosežena z upoštevanjem načel Kodeksa ravnanja evropske statistike, kot ga je 16. novembra 2017 revidiral in posodobil Odbor za evropski statistični sistem (ESSC), ter Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2), še posebej pomembna. |
| --- | --- |

(2)

Kadar se statistični podatki uporabljajo neposredno v upravne namene in namene oblikovanja politik na ravni Unije in na nacionalni ravni, je statistična integriteta, dosežena z upoštevanjem načel Kodeksa ravnanja evropske statistike, kot ga je 16. novembra 2017 revidiral in posodobil Odbor za evropski statistični sistem (ESSC), ter Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2), še posebej pomembna.

| (3) | Ti statistični podatki so tudi pomembno analitično orodje za usklajevanje nacionalnih ekonomskih politik in za razne politike Unije, pa tudi za raziskovalne dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Ti statistični podatki so tudi pomembno analitično orodje za usklajevanje nacionalnih ekonomskih politik in za razne politike Unije, pa tudi za raziskovalne dejavnosti.

| (4) | BND v skladu s členom 2(7) Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom (3) za namene lastnih sredstev pomeni letni BND po tržnih cenah po metodologiji, določeni v Prilogi A k Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki vzpostavlja revidiran Evropski sistem računov (ESR 2010). V skladu s členom 10(1) Sklepa 2014/335/EU, Euratom in na podlagi člena 10(2) navedenega sklepa je bil Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom (5) razveljavljen. |
| --- | --- |

(4)

BND v skladu s členom 2(7) Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom (3) za namene lastnih sredstev pomeni letni BND po tržnih cenah po metodologiji, določeni v Prilogi A k Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki vzpostavlja revidiran Evropski sistem računov (ESR 2010). V skladu s členom 10(1) Sklepa 2014/335/EU, Euratom in na podlagi člena 10(2) navedenega sklepa je bil Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom (5) razveljavljen.

| (5) | Bistveno je, da so podatki o BND primerljivi med državami članicami in da obstaja skladnost z zadevnimi opredelitvami in računovodskimi pravili ESR 2010. Postopki izračuna in dejansko uporabljeni osnovni podatki bi zato morali dopuščati pravilno uporabo opredelitev in računovodskih pravil iz ESR 2010. |
| --- | --- |

(5)

Bistveno je, da so podatki o BND primerljivi med državami članicami in da obstaja skladnost z zadevnimi opredelitvami in računovodskimi pravili ESR 2010. Postopki izračuna in dejansko uporabljeni osnovni podatki bi zato morali dopuščati pravilno uporabo opredelitev in računovodskih pravil iz ESR 2010.

| (6) | Bistveno je, da so viri in metode, ki se uporabljajo za izračun podatkov o BND, zanesljivi. To pomeni, da bi bilo treba preskušene postopke uporabiti na stabilnih, primernih in posodobljenih osnovnih statističnih podatkih, kolikor je mogoče. |
| --- | --- |

(6)

Bistveno je, da so viri in metode, ki se uporabljajo za izračun podatkov o BND, zanesljivi. To pomeni, da bi bilo treba preskušene postopke uporabiti na stabilnih, primernih in posodobljenih osnovnih statističnih podatkih, kolikor je mogoče.

| (7) | Bistveno je, da so podatki o BND izčrpni. Zato bi morali ti podatki upoštevati tudi neformalne, neregistrirane in druge dejavnosti in transakcije, o katerih se ne poroča pri statističnih raziskavah ali davčnim, socialnim in drugim upravnim organom. Izboljšano zajetje BND predpostavlja razvoj primernih statističnih podlag in postopkov izračuna za pripravo zanesljivih statistik in po potrebi izvedbo potrebnih prilagoditev, da bi se izognili vrzelim in dvojnemu štetju. |
| --- | --- |

(7)

Bistveno je, da so podatki o BND izčrpni. Zato bi morali ti podatki upoštevati tudi neformalne, neregistrirane in druge dejavnosti in transakcije, o katerih se ne poroča pri statističnih raziskavah ali davčnim, socialnim in drugim upravnim organom. Izboljšano zajetje BND predpostavlja razvoj primernih statističnih podlag in postopkov izračuna za pripravo zanesljivih statistik in po potrebi izvedbo potrebnih prilagoditev, da bi se izognili vrzelim in dvojnemu štetju.

| (8) | Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 608/2014 (6) določa inšpekcijske preglede v državah članicah z namenom preverjanja lastnih sredstev. Komisija (Eurostat) bi morala za namene preverjanja BND imeti pravico do izvedbe informacijskih obiskov glede BND, da se preveri kakovost agregatov BND in njegovih komponent ter preveri skladnost z ESR 2010, kot tudi zagotovi primerljivost, zanesljivost in izčrpnost podatkov o BND. Komisija (Eurostat) bi morala spoštovati pravila o zaupnosti statističnih podatkov. Sodelovanje predstavnikov nacionalnih statističnih organov pri informacijskih obiskih glede BND v drugih državah članicah je bistvenega pomena za povečanje preglednosti in kakovosti postopka preverjanja BND. |
| --- | --- |

(8)

Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 608/2014 (6) določa inšpekcijske preglede v državah članicah z namenom preverjanja lastnih sredstev. Komisija (Eurostat) bi morala za namene preverjanja BND imeti pravico do izvedbe informacijskih obiskov glede BND, da se preveri kakovost agregatov BND in njegovih komponent ter preveri skladnost z ESR 2010, kot tudi zagotovi primerljivost, zanesljivost in izčrpnost podatkov o BND. Komisija (Eurostat) bi morala spoštovati pravila o zaupnosti statističnih podatkov. Sodelovanje predstavnikov nacionalnih statističnih organov pri informacijskih obiskih glede BND v drugih državah članicah je bistvenega pomena za povečanje preglednosti in kakovosti postopka preverjanja BND.

| (9) | Za zagotovitev zanesljivosti, izčrpnosti in čim višje stopnje primerljivosti podatkov o BND v skladu z ESR 2010, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejema akte glede seznama vsebin, ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev zanesljivosti, izčrpnosti in čim višje stopnje primerljivosti podatkov o BND v skladu z ESR 2010, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejema akte glede seznama vsebin, ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (10) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe z zagotavljanjem agregatov BND za namene lastnih sredstev bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za vzpostavitev strukture in podrobne ureditve sprejemanja ukrepov glede opisa virov in metod, uporabljenih za izračun podatkov o BND in njegovih komponent, v skladu s Prilogo A k Uredbi (EU) št. 549/2013, kakor tudi časovnega razporeda za njegovo posodabljanje in pošiljanje, ter specifičnih ukrepov za izboljšanje primerljivosti, zanesljivosti in izčrpnosti podatkov o BND držav članic na podlagi seznama vsebin, ki ga je določila Komisija. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe z zagotavljanjem agregatov BND za namene lastnih sredstev bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za vzpostavitev strukture in podrobne ureditve sprejemanja ukrepov glede opisa virov in metod, uporabljenih za izračun podatkov o BND in njegovih komponent, v skladu s Prilogo A k Uredbi (EU) št. 549/2013, kakor tudi časovnega razporeda za njegovo posodabljanje in pošiljanje, ter specifičnih ukrepov za izboljšanje primerljivosti, zanesljivosti in izčrpnosti podatkov o BND držav članic na podlagi seznama vsebin, ki ga je določila Komisija. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (11) | ESSC, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009, je bil v skladu s členom 7 navedene uredbe pozvan, naj pripravi strokovne smernice. |
| --- | --- |

(11)

ESSC, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009, je bil v skladu s členom 7 navedene uredbe pozvan, naj pripravi strokovne smernice.

| (12) | Odbor BND, na katerega se sklicuje člen 4 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (9), je izdal mnenja, svetoval Komisiji in ji pomagal pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil. ESSC bi moral v skladu s strategijo za novo strukturo evropskega statističnega sistema za izboljšanje usklajevanja in partnerstva z jasno piramidno strukturo znotraj sistema imeti svetovalno vlogo in Komisiji pomagati pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil. Zato bi moral ESSC zamenjati Odbor BND, z namenom da Komisiji pomaga pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil na podlagi te uredbe. Komisija pa bi morala vseeno za namene drugih funkcij, ki jih je prej opravljal Odbor BND v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1287/2003 in ki se ne nanašajo na pomoč pri izvajanju izvedbenih pooblastil Komisije, ustanoviti uradno strokovno skupino, ki bi ji pomagala za take namene. |
| --- | --- |

(12)

Odbor BND, na katerega se sklicuje člen 4 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 (9), je izdal mnenja, svetoval Komisiji in ji pomagal pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil. ESSC bi moral v skladu s strategijo za novo strukturo evropskega statističnega sistema za izboljšanje usklajevanja in partnerstva z jasno piramidno strukturo znotraj sistema imeti svetovalno vlogo in Komisiji pomagati pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil. Zato bi moral ESSC zamenjati Odbor BND, z namenom da Komisiji pomaga pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil na podlagi te uredbe. Komisija pa bi morala vseeno za namene drugih funkcij, ki jih je prej opravljal Odbor BND v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1287/2003 in ki se ne nanašajo na pomoč pri izvajanju izvedbenih pooblastil Komisije, ustanoviti uradno strokovno skupino, ki bi ji pomagala za take namene.

| (13) | Z Direktivo Sveta 89/130/EGS, Euratom (10) in Uredbo (ES, Euratom) št. 1287/2003 je bil vzpostavljen postopek za preverjanje in ocenjevanje primerljivosti, zanesljivosti in izčrpnosti podatkov o bruto nacionalnem proizvodu (BNP) in podatkov o BND v okviru Odbora BNP in Odbora BND, v katerih države članice in Komisija tesno sodelujejo. Ta postopek bi bilo treba prilagoditi tako, da bi se upoštevali uporaba podatkov o BND v skladu z ESR 2010 za namene lastnih sredstev, revidiran časovni razpored za dajanje lastnih sredstev na voljo in nedavni razvoj v evropskem statističnem sistemu. Direktivo 89/130/EGS, Euratom in Uredbo (ES, Euratom) št. 1287/2003 bi bilo zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(13)

Z Direktivo Sveta 89/130/EGS, Euratom (10) in Uredbo (ES, Euratom) št. 1287/2003 je bil vzpostavljen postopek za preverjanje in ocenjevanje primerljivosti, zanesljivosti in izčrpnosti podatkov o bruto nacionalnem proizvodu (BNP) in podatkov o BND v okviru Odbora BNP in Odbora BND, v katerih države članice in Komisija tesno sodelujejo. Ta postopek bi bilo treba prilagoditi tako, da bi se upoštevali uporaba podatkov o BND v skladu z ESR 2010 za namene lastnih sredstev, revidiran časovni razpored za dajanje lastnih sredstev na voljo in nedavni razvoj v evropskem statističnem sistemu. Direktivo 89/130/EGS, Euratom in Uredbo (ES, Euratom) št. 1287/2003 bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

OPREDELITEV IN IZRAČUN BRUTO NACIONALNEGA DOHODKA PO TRŽNIH CENAH

Člen 1

1.   Bruto nacionalni dohodek po tržnih cenah (BND) in bruto domači proizvod po tržnih cenah (BDP) se opredelita v skladu z Evropskim sistemom računov (ESR 2010), vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 549/2013.

2.   V skladu s točko 8.89 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013 pomeni BDP končni rezultat proizvodne dejavnosti rezidenčnih proizvodnih enot. Opredeliti ga je mogoče na tri načine:

| (a) | proizvodni pristop: BDP je vsota bruto dodane vrednosti vseh posameznih institucionalnih sektorjev ali vseh posameznih dejavnosti, povečana za davke in zmanjšana za subvencije na proizvode (ki niso dodeljeni sektorjem in dejavnostim). Je tudi izravnalna postavka računa proizvodnje celotnega gospodarstva; |
| --- | --- |

(a)

proizvodni pristop: BDP je vsota bruto dodane vrednosti vseh posameznih institucionalnih sektorjev ali vseh posameznih dejavnosti, povečana za davke in zmanjšana za subvencije na proizvode (ki niso dodeljeni sektorjem in dejavnostim). Je tudi izravnalna postavka računa proizvodnje celotnega gospodarstva;

| (b) | izdatkovni pristop: BDP je vsota končnih porab blaga in storitev s strani rezidenčnih institucionalnih enot (končna potrošnja in bruto investicije), povečana za izvoz in zmanjšana za uvoz blaga in storitev; |
| --- | --- |

(b)

izdatkovni pristop: BDP je vsota končnih porab blaga in storitev s strani rezidenčnih institucionalnih enot (končna potrošnja in bruto investicije), povečana za izvoz in zmanjšana za uvoz blaga in storitev;

| (c) | dohodkovni pristop: BDP je vsota porab v računu ustvarjanja dohodka celotnega gospodarstva (sredstva za zaposlene, davki na proizvodnjo in uvoz minus subvencije, bruto poslovni presežek in raznovrstni dohodek celotnega gospodarstva). |
| --- | --- |

(c)

dohodkovni pristop: BDP je vsota porab v računu ustvarjanja dohodka celotnega gospodarstva (sredstva za zaposlene, davki na proizvodnjo in uvoz minus subvencije, bruto poslovni presežek in raznovrstni dohodek celotnega gospodarstva).

3.   V skladu s točko 8.94 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013 pomeni BND vse primarne dohodke, ki jih prejmejo rezidenčne institucionalne enote: sredstva za zaposlene, davki na proizvodnjo in uvoz minus subvencije, dohodek od lastnine (prejeti minus za plačilo), bruto poslovni presežek in bruto raznovrstni dohodek. BND je enak BDP, zmanjšanemu za primarne dohodke, ki jih rezidenčne institucionalne enote plačajo nerezidenčnim enotam, in povečanemu za primarne dohodke, ki jih rezidenčne enote prejmejo od tujine.

POGLAVJE II

POŠILJANJE PODATKOV O BND IN DODATNIH INFORMACIJ

Člen 2

1.   Države članice izračunajo BND, kot je opredeljeno v členu 1 v okviru priprave nacionalnih računov.

2.   Države članice vsako leto do 1. oktobra v okviru nacionalnih postopkov nacionalnega računovodstva Komisiji (Eurostatu) pošljejo vrednosti za agregate BND in njegove komponente, v skladu z opredelitvami iz člena 1. Skupne vrednosti za BDP in njegove komponente se predložijo v skladu s tremi pristopi iz člena 1(2). Podatki se pošljejo za predhodno leto in hkrati se sporočijo vse morebitne spremembe podatkov za pretekla leta.

3.   Pošiljanju podatkov iz odstavka 2 se priloži poročilo o kakovosti podatkov o BND. To poročilo podrobno opisuje metodologijo, uporabljeno za izračun podatkov, predvsem pa so v njem opisane vse pomembne spremembe uporabljenih virov in metod ter pojasnjene revizije agregatov BND in njegovih komponent v primerjavi s prejšnjimi obdobji.

Člen 3

1.   Države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo opis virov in metod, uporabljenih za izračun agregatov BND in njegove komponente v skladu z ESR 2010.

2.   Komisija v skladu s Prilogo A k Uredbi (EU) št. 549/2013 z izvedbenimi akti določi strukturo in podrobno ureditev za opis iz odstavka 1 tega člena ter časovni razpored za njegovo posodabljanje in pošiljanje. Komisija pri izvajanju svojih pooblastil zagotovi, da ti izvedbeni akti ne pomenijo znatnih dodatnih stroškov, ki bi povzročili nesorazmerno in neupravičeno breme za države članice. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(2) te uredbe. Opis je skladen z ESR 2010, podvajanju in preobremenitvi pa se je treba izogibati.

3.   Komisija v tesnem sodelovanju s strokovno skupino iz člena 4 pripravi smernice glede opisa, da se omogočijo primerljive analize skladnosti.

POGLAVJE III

POSTOPKI IN PREVERJANJE IZRAČUNA BND

Člen 4

Komisija ustanovi uradno strokovno skupino, sestavljeno iz predstavnikov vseh držav članic, ki ji predseduje predstavnik Komisije, da Komisiji svetuje in izrazi svoje mnenje v zvezi s primerljivostjo, zanesljivostjo in izčrpnostjo izračunov BND, proučuje vsebine glede izvajanja te uredbe ter izdaja letna mnenja o primernosti podatkov o BND, ki jih predložijo države članice za namene lastnih sredstev.

Člen 5

1.   Komisija preveri vire, njihovo uporabo in metode iz opisa iz člena 3(1). Za ta namen se uporabi model preverjanja, ki ga pripravi Komisija v tesnem sodelovanju s strokovno skupino iz člena 4. Model temelji na načelih medsebojnih strokovnih pregledov in stroškovne učinkovitosti in upošteva delegirane akte iz drugega pododstavka odstavka 2 tega člena.

2.   Podatki o BND morajo biti zanesljivi, izčrpni in primerljivi.

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 7, da dopolni določbo iz prvega pododstavka tega odstavka z določitvijo seznama vsebin, ki jih je treba obravnavati v vsakem ciklusu preverjanja, da se zagotovi zanesljivost, izčrpnost in čim višja stopnja primerljivosti podatkov o BND, v skladu z ESR 2010.

3.   Komisija z izvedbenimi akti opredeli ukrepe, s katerimi bodo podatki o BND bolj primerljivi, zanesljivi in izčrpni, na podlagi seznama vsebin, ki jih je opredelila Komisija v delegiranih aktih iz drugega pododstavka odstavka 2 tega člena. Taki izvedbeni akti se ustrezno utemeljijo in so v skladu z ESR 2010. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(2).

Člen 6

1.   Brez poseganja v preglede, določene v členu 2 Uredbe (EU, Euratom) št. 608/2014, lahko Komisija (Eurostat) v državah članicah izvaja informacijske obiske glede BND, kadar meni, da je to ustrezno.

2.   Namen informacijskih obiskov iz odstavka 1 tega člena je, da se preveri kakovost agregatov BND in njihovih komponent ter preveri skladnost z ESR 2010. Pri izvajanju svoje pravice do takih informacijskih obiskov Komisija (Eurostat) spoštuje pravila o zaupnosti statističnih podatkov, določena v poglavju V Uredbe (ES) št. 223/2009.

3.   Komisija (Eurostat) lahko med izvajanjem informacijskih obiskov v državah članicah zaprosi za pomoč strokovnjakov za nacionalne račune, ki zastopajo nacionalne statistične organe drugih držav članic, in se jo k temu spodbuja.

Strokovnjaki za nacionalne račune se registrirajo na seznamu, ki se sestavi na podlagi prostovoljnih predlogov, ki jih Komisiji (Eurostatu) pošljejo nacionalni organi, odgovorni za poročanje o nacionalnih računih.Sodelovanje strokovnjakov za nacionalne račune drugih držav članic pri navedenih informacijskih obiskih je prostovoljno.

Člen 7

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz drugega pododstavka člena 5(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 18. aprila 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz drugega pododstavka člena 5(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi drugega pododstavka člena 5(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 8

1.   Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 9

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. januarja 2023 predloži poročilo o uporabi te uredbe.

Člen 10

Direktiva 89/130/EGS, Euratom in Uredba (ES, Euratom) št. 1287/2003 se razveljavita.

Sklicevanja na razveljavljene akte se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijskima tabelama v Prilogi.

Člen 11

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. marca 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 18. februarja 2019.

1

(2)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

2

(3)  Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (UL L 168, 7.6.2014, str. 105).

3

(4)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

4

(5)  Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 163, 23.6.2007, str. 17).

5

(6)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 608/2014 z dne 26. maja 2014 o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev Evropske unije (UL L 168, 7.6.2014, str. 29).

6

(7)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

7

(8)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

8

(9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) (UL L 181, 19.7.2003, str. 1).

9

(10)  Direktiva Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (UL L 49, 21.2.1989, str. 26).

10

---

PRILOGA

Korelacijski tabeli

| Direktiva 89/130/EGS, Euratom | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1(1) in (3) |
| Člen 2 | Člen 1(2) |
| Člen 3 | Člen 2(1) in (2) |
| — | Člen 4 |
| Člen 4 | Člen 3 |
| Člen 5 | Člen 2(3) |
| — | Člen 5 |
| — | Člen 6 |
| — | Člen 7 |
| Člen 6 | Člen 8 |
| Člen 7 | — |
| Člen 8 | — |
| Člen 9 | — |
| Člen 10 | Člen 9 |
| — | Člen 10 |
| Člen 11 | — |
| — | Člen 11 |

Direktiva 89/130/EGS, Euratom

Ta uredba

Člen 1

Člen 1(1) in (3)

Člen 2

Člen 1(2)

Člen 3

Člen 2(1) in (2)

—

Člen 4

Člen 4

Člen 3

Člen 5

Člen 2(3)

—

Člen 5

—

Člen 6

—

Člen 7

Člen 6

Člen 8

Člen 7

—

Člen 8

—

Člen 9

—

Člen 10

Člen 9

—

Člen 10

Člen 11

—

—

Člen 11

| Uredba (ES, Euratom) št. 1287/2003 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| — | Člen 4 |
| Člen 4 | Člen 8 |
| Člen 5(1) | Člen 5 |
| Člen 5(2) | — |
| Člen 5(3) | — |
| Člen 6 | Člen 6 |
| — | Člen 7 |
| Člen 7 | Člen 9 |
| — | Člen 10 |
| Člen 8 | Člen 11 |

Uredba (ES, Euratom) št. 1287/2003

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3

—

Člen 4

Člen 4

Člen 8

Člen 5(1)

Člen 5

Člen 5(2)

—

Člen 5(3)

—

Člen 6

Člen 6

—

Člen 7

Člen 7

Člen 9

—

Člen 10

Člen 8

Člen 11

---

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/25

---

UREDBA (EU) 2019/517 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. marca 2019

o izvajanju in delovanju vrhnjega domenskega imena .eu ter spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 733/2002 in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 874/2004

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vrhnja domena .eu je bila vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 733/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Uredbo Komisije (ES) št. 874/2004 (4). Od sprejetja navedenih uredb so se politične in zakonodajne razmere v Uniji, v spletnem okolju in na trgu močno spremenile. |
| --- | --- |

(1)

Vrhnja domena .eu je bila vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 733/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Uredbo Komisije (ES) št. 874/2004 (4). Od sprejetja navedenih uredb so se politične in zakonodajne razmere v Uniji, v spletnem okolju in na trgu močno spremenile.

| (2) | Hiter razvoj trga vrhnjih domen in dinamičnega digitalnega okolja zahteva prožno regulativno okolje, ki bo kos prihodnjim izzivom. Vrhnja domena .eu je ena največjih državnih vrhnjih domen. Uporabljajo jo institucije, agencije in organi Unije, vključno za evropske projekte in pobude. Namen vrhnje domene .eu je z dobrim upravljanjem pomagati krepiti identiteto Unije in na spletu uveljavljati vrednote Unije, kot so večjezičnost, spoštovanje zasebnosti in varnosti uporabnikov ter spoštovanje človekovih pravic, prispevala pa naj bi tudi k uresničevanju specifičnih spletnih prednostnih nalog. |
| --- | --- |

(2)

Hiter razvoj trga vrhnjih domen in dinamičnega digitalnega okolja zahteva prožno regulativno okolje, ki bo kos prihodnjim izzivom. Vrhnja domena .eu je ena največjih državnih vrhnjih domen. Uporabljajo jo institucije, agencije in organi Unije, vključno za evropske projekte in pobude. Namen vrhnje domene .eu je z dobrim upravljanjem pomagati krepiti identiteto Unije in na spletu uveljavljati vrednote Unije, kot so večjezičnost, spoštovanje zasebnosti in varnosti uporabnikov ter spoštovanje človekovih pravic, prispevala pa naj bi tudi k uresničevanju specifičnih spletnih prednostnih nalog.

| (3) | Vrhnje domene so bistvena sestavina hierarhične strukture sistema domenskih imen (DNS), s katerimi se zagotavlja interoperabilni sistem edinstvenih oznak, ki je na razpolago povsod po svetu, v vsaki aplikaciji in v vsakem omrežju. |
| --- | --- |

(3)

Vrhnje domene so bistvena sestavina hierarhične strukture sistema domenskih imen (DNS), s katerimi se zagotavlja interoperabilni sistem edinstvenih oznak, ki je na razpolago povsod po svetu, v vsaki aplikaciji in v vsakem omrežju.

| (4) | Vrhnja domena .eu bi morala v skladu s členoma 170 in 171 PDEU spodbujati uporabo internetnih omrežij in dostop do njih, in sicer z dajanjem možnosti za registracijo, ki bo dopolnjevala obstoječe državne vrhnje domene in globalno registracijo v generičnih vrhnjih domenah. |
| --- | --- |

(4)

Vrhnja domena .eu bi morala v skladu s členoma 170 in 171 PDEU spodbujati uporabo internetnih omrežij in dostop do njih, in sicer z dajanjem možnosti za registracijo, ki bo dopolnjevala obstoječe državne vrhnje domene in globalno registracijo v generičnih vrhnjih domenah.

| (5) | Vrhnja domena .eu, ki je jasna in lahko prepoznavna oznaka, bi morala zagotavljati jasno prepoznavno povezavo med Unijo in evropskim tržiščem. Podjetjem, organizacijam in fizičnim osebam v Uniji bi morala omogočiti registracijo domenskega imena v okviru vrhnje domene .eu. Obstoj takega domenskega imena je pomemben za krepitev identitete Unije na spletu. Zato bi bilo treba spremeniti Uredbo (ES) št. 733/2002, da bi državljanom Unije dovolili, da registrirajo ime vrhnje domene .eu ne glede na svoje bivališče, od 19. oktobra 2019. |
| --- | --- |

(5)

Vrhnja domena .eu, ki je jasna in lahko prepoznavna oznaka, bi morala zagotavljati jasno prepoznavno povezavo med Unijo in evropskim tržiščem. Podjetjem, organizacijam in fizičnim osebam v Uniji bi morala omogočiti registracijo domenskega imena v okviru vrhnje domene .eu. Obstoj takega domenskega imena je pomemben za krepitev identitete Unije na spletu. Zato bi bilo treba spremeniti Uredbo (ES) št. 733/2002, da bi državljanom Unije dovolili, da registrirajo ime vrhnje domene .eu ne glede na svoje bivališče, od 19. oktobra 2019.

| (6) | Domenska imena v vrhnji domeni .eu bi bilo treba v okviru razpoložljivosti dodeliti upravičenim strankam. |
| --- | --- |

(6)

Domenska imena v vrhnji domeni .eu bi bilo treba v okviru razpoložljivosti dodeliti upravičenim strankam.

| (7) | Komisija bi morala spodbujati sodelovanje med registrom, Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) in drugimi agencijami Unije, in sicer za namene boja proti špekulativni in nepošteni registraciji domenskih imen, vključno z domenskim skvoterstvom, ter tudi zagotavljanja preprostih upravnih postopkov, zlasti za mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi morala spodbujati sodelovanje med registrom, Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) in drugimi agencijami Unije, in sicer za namene boja proti špekulativni in nepošteni registraciji domenskih imen, vključno z domenskim skvoterstvom, ter tudi zagotavljanja preprostih upravnih postopkov, zlasti za mala in srednje velika podjetja.

| (8) | Da bi strankam zagotovili boljše varstvo pravice do sklepanja pogodb z registrom oziroma registratorji, bi morali spore v zvezi z registracijo domenskih imen v vrhnji domeni .eu reševati organi s sedežem v Uniji z uporabo ustreznega nacionalnega prava, brez poseganja v pravice in obveznosti na podlagi mednarodnih instrumentov, ki jih priznavajo države članice ali Unija. |
| --- | --- |

(8)

Da bi strankam zagotovili boljše varstvo pravice do sklepanja pogodb z registrom oziroma registratorji, bi morali spore v zvezi z registracijo domenskih imen v vrhnji domeni .eu reševati organi s sedežem v Uniji z uporabo ustreznega nacionalnega prava, brez poseganja v pravice in obveznosti na podlagi mednarodnih instrumentov, ki jih priznavajo države članice ali Unija.

| (9) | Komisija bi morala določiti register za vrhnjo domeno .eu na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega izbirnega postopka, pri čemer bi morala upoštevati stroškovno učinkovitost in upravno preprostost. Za podporo enotnemu digitalnemu trgu, izgradnjo spletne evropske identitete ter spodbujanje čezmejnih spletnih dejavnosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z merili za upravičenost in izbiro ter postopkom za določitev registra. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (5). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi morala določiti register za vrhnjo domeno .eu na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega izbirnega postopka, pri čemer bi morala upoštevati stroškovno učinkovitost in upravno preprostost. Za podporo enotnemu digitalnemu trgu, izgradnjo spletne evropske identitete ter spodbujanje čezmejnih spletnih dejavnosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z merili za upravičenost in izbiro ter postopkom za določitev registra. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (5). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (10) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje seznamov domenskih imen, ki jih rezervirajo in blokirajo države članice, za vzpostavitev načel, ki morajo biti vključena v pogodbo med Komisijo in registrom, in za določitev registra v izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih, zlasti za zagotavljanje neprekinjenosti izvajanja storitve. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Te sezname bi bilo treba sestaviti, če so domenska imena na voljo, ob upoštevanju domenskih imen druge ravni, ki so jih že rezervirale ali registrirale države članice. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje seznamov domenskih imen, ki jih rezervirajo in blokirajo države članice, za vzpostavitev načel, ki morajo biti vključena v pogodbo med Komisijo in registrom, in za določitev registra v izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih, zlasti za zagotavljanje neprekinjenosti izvajanja storitve. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Te sezname bi bilo treba sestaviti, če so domenska imena na voljo, ob upoštevanju domenskih imen druge ravni, ki so jih že rezervirale ali registrirale države članice.

| (11) | Komisija bi morala z določenim registrom skleniti pogodbo, v kateri bi morala biti navedena podrobna načela in postopki, v skladu s katerimi bi register organiziral, upravljal in vodil vrhnjo domeno .eu. Pogodba bi morala biti sklenjena za določen čas in dopuščati možnost enkratnega podaljšanja, ne da bi bilo treba začeti nov izbirni postopek. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bi morala z določenim registrom skleniti pogodbo, v kateri bi morala biti navedena podrobna načela in postopki, v skladu s katerimi bi register organiziral, upravljal in vodil vrhnjo domeno .eu. Pogodba bi morala biti sklenjena za določen čas in dopuščati možnost enkratnega podaljšanja, ne da bi bilo treba začeti nov izbirni postopek.

| (12) | Načela in postopke v zvezi z delovanjem vrhnje domene .eu bi bilo treba priložiti k pogodbi med Komisijo in določenim registrom. |
| --- | --- |

(12)

Načela in postopke v zvezi z delovanjem vrhnje domene .eu bi bilo treba priložiti k pogodbi med Komisijo in določenim registrom.

| (13) | Ta uredba ne vpliva na uporabo pravil o konkurenci iz členov 101 in 102 PDEU. |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba ne vpliva na uporabo pravil o konkurenci iz členov 101 in 102 PDEU.

| (14) | Register bi moral spoštovati načela nediskriminacije in preglednosti in bi moral izvajati ukrepe za varstvo poštene konkurence, ki jih Komisija odobri vnaprej, zlasti kadar register zagotavlja storitve podjetjem, s katerimi konkurira na podrejenih trgih. |
| --- | --- |

(14)

Register bi moral spoštovati načela nediskriminacije in preglednosti in bi moral izvajati ukrepe za varstvo poštene konkurence, ki jih Komisija odobri vnaprej, zlasti kadar register zagotavlja storitve podjetjem, s katerimi konkurira na podrejenih trgih.

| (15) | Za usklajevanje dodeljevanja kod, ki predstavljajo državne vrhnje domene, registrom, je pristojna Organizacija za dodeljevanje spletnih imen in številk (ICANN). Register bi moral z ICANN skleniti ustrezno pogodbo, v kateri bi bil določen prenos državne vrhnje domene .eu ob upoštevanju ustreznih načel, ki jih je sprejel Vladni svetovalni odbor (GAC). |
| --- | --- |

(15)

Za usklajevanje dodeljevanja kod, ki predstavljajo državne vrhnje domene, registrom, je pristojna Organizacija za dodeljevanje spletnih imen in številk (ICANN). Register bi moral z ICANN skleniti ustrezno pogodbo, v kateri bi bil določen prenos državne vrhnje domene .eu ob upoštevanju ustreznih načel, ki jih je sprejel Vladni svetovalni odbor (GAC).

| (16) | Register bi moral skleniti ustrezno pogodbo o hrambi za zagotovitev neprekinjenosti storitev in zlasti za zagotovitev, da je mogoče v primeru ponovne dodelitve ali drugih nepredvidenih okoliščin še naprej zagotavljati storitve lokalni internetni skupnosti ob čim manjših motnjah. Register bi moral skrbniku dnevno posredovati elektronski izvod trenutne vsebine podatkovne zbirke vrhnje domene .eu. |
| --- | --- |

(16)

Register bi moral skleniti ustrezno pogodbo o hrambi za zagotovitev neprekinjenosti storitev in zlasti za zagotovitev, da je mogoče v primeru ponovne dodelitve ali drugih nepredvidenih okoliščin še naprej zagotavljati storitve lokalni internetni skupnosti ob čim manjših motnjah. Register bi moral skrbniku dnevno posredovati elektronski izvod trenutne vsebine podatkovne zbirke vrhnje domene .eu.

| (17) | Postopki za alternativno reševanje sporov, ki jih je treba sprejeti, bi morali biti skladni z Direktivo 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter upoštevati mednarodne dobre prakse na tem področju in zlasti ustrezna priporočila Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, da bi se, kolikor je mogoče, izognili špekulativnim in nepoštenim registracijam. V postopkih za alternativno reševanje sporov je treba upoštevati enotna pravila postopka, ki so v skladu s pravili postopka, določenimi v enotni politiki za reševanje sporov glede domenskega imena ICANN. |
| --- | --- |

(17)

Postopki za alternativno reševanje sporov, ki jih je treba sprejeti, bi morali biti skladni z Direktivo 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter upoštevati mednarodne dobre prakse na tem področju in zlasti ustrezna priporočila Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, da bi se, kolikor je mogoče, izognili špekulativnim in nepoštenim registracijam. V postopkih za alternativno reševanje sporov je treba upoštevati enotna pravila postopka, ki so v skladu s pravili postopka, določenimi v enotni politiki za reševanje sporov glede domenskega imena ICANN.

| (18) | Politika glede nepoštenih registracij domenskih imen .eu bi morala določati, da register preveri podatke, ki jih prejme, zlasti podatke glede istovetnosti prijaviteljev, ter prekliče in blokira prihodnje registracije domenskih imen, ki so s pravnomočno odločbo sodišča države članice spoznane za obrekljive, rasistične ali kako drugače v nasprotju s pravom države članice. Register bi moral z največjo skrbnostjo zagotoviti pravilnost podatkov, ki jih prejme in s katerimi razpolaga. Postopek preklica bi moral imetniku domenskega imena omogočiti razumno možnost, da pred začetkom veljavnosti preklica odpravi kršitev meril za upravičenost, pogojev za registracijo ali neporavnane dolgove. |
| --- | --- |

(18)

Politika glede nepoštenih registracij domenskih imen .eu bi morala določati, da register preveri podatke, ki jih prejme, zlasti podatke glede istovetnosti prijaviteljev, ter prekliče in blokira prihodnje registracije domenskih imen, ki so s pravnomočno odločbo sodišča države članice spoznane za obrekljive, rasistične ali kako drugače v nasprotju s pravom države članice. Register bi moral z največjo skrbnostjo zagotoviti pravilnost podatkov, ki jih prejme in s katerimi razpolaga. Postopek preklica bi moral imetniku domenskega imena omogočiti razumno možnost, da pred začetkom veljavnosti preklica odpravi kršitev meril za upravičenost, pogojev za registracijo ali neporavnane dolgove.

| (19) | Domensko ime, ki je enako ali zavajajoče podobno imenu, do katerega obstaja pravica na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, in ki je bilo registrirano brez pravic ali legitimnega interesa do imena, bi bilo treba načeloma preklicati in po potrebi prenesti na zakonitega imetnika. Kadar se ugotovi, da je bilo takšno domensko ime uporabljeno v slabi veri, bi ga bilo treba vedno preklicati. |
| --- | --- |

(19)

Domensko ime, ki je enako ali zavajajoče podobno imenu, do katerega obstaja pravica na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, in ki je bilo registrirano brez pravic ali legitimnega interesa do imena, bi bilo treba načeloma preklicati in po potrebi prenesti na zakonitega imetnika. Kadar se ugotovi, da je bilo takšno domensko ime uporabljeno v slabi veri, bi ga bilo treba vedno preklicati.

| (20) | Register bi moral sprejeti jasne politike za zagotovitev pravočasne identifikacije nepoštenih registracij domenskih imen in po potrebi sodelovati s pristojnimi organi in drugimi javnimi organi, pomembnimi za kibernetsko in informacijsko varnost, ki so izrecno vključeni v boj proti takšnim registracijam, kot so nacionalne skupine za odzivanje na računalniške grožnje. |
| --- | --- |

(20)

Register bi moral sprejeti jasne politike za zagotovitev pravočasne identifikacije nepoštenih registracij domenskih imen in po potrebi sodelovati s pristojnimi organi in drugimi javnimi organi, pomembnimi za kibernetsko in informacijsko varnost, ki so izrecno vključeni v boj proti takšnim registracijam, kot so nacionalne skupine za odzivanje na računalniške grožnje.

| (21) | Register bi moral podpirati organe odkrivanja in pregona v boju proti kaznivim dejanjem z izvajanjem tehničnih in organizacijskih ukrepov, katerih cilj je pristojnim organom omogočiti dostop do podatkov v registru za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj, kot določa pravo Unije ali nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(21)

Register bi moral podpirati organe odkrivanja in pregona v boju proti kaznivim dejanjem z izvajanjem tehničnih in organizacijskih ukrepov, katerih cilj je pristojnim organom omogočiti dostop do podatkov v registru za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj, kot določa pravo Unije ali nacionalno pravo.

| (22) | To uredbo bi bilo treba izvajati v skladu z načeli v zvezi z zasebnostjo in varstvom osebnih podatkov. Register bi moral biti skladen z ustreznimi pravili, načeli in smernicami Unije o varstvu podatkov, zlasti z ustreznimi varnostnimi zahtevami, načeli potrebnosti, sorazmernosti, omejitve namena in sorazmernega obdobja hrambe podatkov. Poleg tega bi morali vsi sistemi za obdelavo podatkov in podatkovne zbirke, ki se razvijajo in vzdržujejo, vključevati vgrajeno in privzeto varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(22)

To uredbo bi bilo treba izvajati v skladu z načeli v zvezi z zasebnostjo in varstvom osebnih podatkov. Register bi moral biti skladen z ustreznimi pravili, načeli in smernicami Unije o varstvu podatkov, zlasti z ustreznimi varnostnimi zahtevami, načeli potrebnosti, sorazmernosti, omejitve namena in sorazmernega obdobja hrambe podatkov. Poleg tega bi morali vsi sistemi za obdelavo podatkov in podatkovne zbirke, ki se razvijajo in vzdržujejo, vključevati vgrajeno in privzeto varstvo podatkov.

| (23) | Za zagotovitev učinkovitega rednega nadzora bi moral neodvisen organ s poročilom o ugotavljanju skladnosti opraviti revizijo registra vsaj vsaki dve leti na stroške registra, in potrditi, da izpolnjuje zahteve iz te uredbe. Register bi moral tako poročilo predložiti Komisiji v skladu s pogodbo, ki jo je sklenil z njo. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev učinkovitega rednega nadzora bi moral neodvisen organ s poročilom o ugotavljanju skladnosti opraviti revizijo registra vsaj vsaki dve leti na stroške registra, in potrditi, da izpolnjuje zahteve iz te uredbe. Register bi moral tako poročilo predložiti Komisiji v skladu s pogodbo, ki jo je sklenil z njo.

| (24) | Pogodba med Komisijo in registrom bi morala določati postopke, s katerimi bi register izboljšal organizacijo, upravljanje in vodenje vrhnje domene .eu v skladu z navodili Komisije, ki izhajajo iz njenih nadzornih dejavnosti, kot so določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(24)

Pogodba med Komisijo in registrom bi morala določati postopke, s katerimi bi register izboljšal organizacijo, upravljanje in vodenje vrhnje domene .eu v skladu z navodili Komisije, ki izhajajo iz njenih nadzornih dejavnosti, kot so določene v tej uredbi.

| (25) | V sklepih Sveta z dne 27. novembra 2014 z naslovom „Upravljanje interneta“ je bila ponovno potrjena zaveza Unije za spodbujanje struktur upravljanja, ki vključujejo več deležnikov in ki temeljijo na usklajenem sklopu načel globalnega upravljanja interneta. Vključujoče upravljanje interneta se nanaša na razvoj in uporabo skupnih načel, norm, pravil, postopkov odločanja in programov, ki zaznamujejo, kako vlade, zasebni sektor, civilna družba, mednarodne organizacije in tehnična skupnost pri izvajanju svojih nalog razvijajo in uporabljajo internet. |
| --- | --- |

(25)

V sklepih Sveta z dne 27. novembra 2014 z naslovom „Upravljanje interneta“ je bila ponovno potrjena zaveza Unije za spodbujanje struktur upravljanja, ki vključujejo več deležnikov in ki temeljijo na usklajenem sklopu načel globalnega upravljanja interneta. Vključujoče upravljanje interneta se nanaša na razvoj in uporabo skupnih načel, norm, pravil, postopkov odločanja in programov, ki zaznamujejo, kako vlade, zasebni sektor, civilna družba, mednarodne organizacije in tehnična skupnost pri izvajanju svojih nalog razvijajo in uporabljajo internet.

| (26) | Vzpostaviti bi bilo treba večdeležniško svetovalno skupino .eu, ki bi svetovala Komisiji, da bi okrepili in razširili prispevke k dobremu upravljanju registra. Skupina bi morala odražati model upravljanja interneta, pri katerem sodeluje več deležnikov, njene člane, z izjemo tistih, ki prihajajo iz organov držav članic in mednarodnih organizacij, pa bi morala imenovati Komisija na podlagi odprtega, nediskriminatornega in preglednega postopka. Predstavniki organov države članice bi morali biti imenovani po sistemu rotacije, ki bi zagotavljal zadostno kontinuiteto sodelovanja v skupini. |
| --- | --- |

(26)

Vzpostaviti bi bilo treba večdeležniško svetovalno skupino .eu, ki bi svetovala Komisiji, da bi okrepili in razširili prispevke k dobremu upravljanju registra. Skupina bi morala odražati model upravljanja interneta, pri katerem sodeluje več deležnikov, njene člane, z izjemo tistih, ki prihajajo iz organov držav članic in mednarodnih organizacij, pa bi morala imenovati Komisija na podlagi odprtega, nediskriminatornega in preglednega postopka. Predstavniki organov države članice bi morali biti imenovani po sistemu rotacije, ki bi zagotavljal zadostno kontinuiteto sodelovanja v skupini.

| (27) | Komisija bi morala opraviti oceno uspešnosti in delovanja vrhnje domene .eu. Pri tej oceni bi bilo treba upoštevati delovne prakse določenega registra ter ustreznost njegovih nalog. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu tudi predložiti redna poročila o delovanju vrhnje domene .eu. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bi morala opraviti oceno uspešnosti in delovanja vrhnje domene .eu. Pri tej oceni bi bilo treba upoštevati delovne prakse določenega registra ter ustreznost njegovih nalog. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu tudi predložiti redna poročila o delovanju vrhnje domene .eu.

| (28) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), kot so določene v Pogodbah, zlasti o varstvu osebnih podatkov, svobodi izražanja in obveščanja in o varstvu potrošnikov. Pri zagotavljanju, da so določbe nacionalnega prava, ki vplivajo na to uredbo, skladne s pravom Unije in zlasti z Listino, bi bilo treba upoštevati ustrezne postopke Unije. Register bi se moral v primeru dvoma glede skladnosti s pravom Unije posvetovati s Komisijo. |
| --- | --- |

(28)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), kot so določene v Pogodbah, zlasti o varstvu osebnih podatkov, svobodi izražanja in obveščanja in o varstvu potrošnikov. Pri zagotavljanju, da so določbe nacionalnega prava, ki vplivajo na to uredbo, skladne s pravom Unije in zlasti z Listino, bi bilo treba upoštevati ustrezne postopke Unije. Register bi se moral v primeru dvoma glede skladnosti s pravom Unije posvetovati s Komisijo.

| (29) | Ker cilja te uredbe, in sicer izvajanja vseevropske vrhnje domene poleg nacionalnih državnih vrhnjih domen, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinka ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(29)

Ker cilja te uredbe, in sicer izvajanja vseevropske vrhnje domene poleg nacionalnih državnih vrhnjih domen, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinka ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (30) | Ta uredba določa prehodne določbe za zmanjšanje tveganja, da bi med uvajanjem novega regulativnega okvira prišlo do motenj v storitvah vrhnje domene .eu. |
| --- | --- |

(30)

Ta uredba določa prehodne določbe za zmanjšanje tveganja, da bi med uvajanjem novega regulativnega okvira prišlo do motenj v storitvah vrhnje domene .eu.

| (31) | Uredbo (ES) št. 733/2002 bi bilo zato treba spremeniti in razveljaviti, Uredbo (ES) št. 874/2004 pa bi bilo treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(31)

Uredbo (ES) št. 733/2002 bi bilo zato treba spremeniti in razveljaviti, Uredbo (ES) št. 874/2004 pa bi bilo treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in cilji

1.   Ta uredba uvaja državno vrhnjo domeno .eu in njene razpoložljive različice v drugih skriptih, da se podpre enotni digitalni trg, zgradi spletna identiteta Unije ter spodbujajo čezmejne spletne dejavnosti. Določa tudi pogoje za njeno izvajanje, vključno z določitvijo in značilnostmi registra. Ta uredba vzpostavlja tudi pravni in splošni okvir politike, v katerem bo deloval določeni register.

2.   Ta uredba se uporablja brez poseganja v ureditve v državah članicah v zvezi z nacionalnimi državnimi vrhnjimi domenami.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „register“ pomeni subjekt, ki mu je zaupano organiziranje, upravljanje in vodenje vrhnje domene .eu, vključno z vzdrževanjem ustreznih podatkovnih zbirk in s tem povezanih storitev za javno poizvedovanje, registriranjem domenskih imen, upravljanjem registra domenskih imen, upravljanjem imenskih strežnikov vrhnjih domen registra in distribucijo območnih datotek vrhnjih domen po imenskih strežnikih; |
| --- | --- |

(1)

„register“ pomeni subjekt, ki mu je zaupano organiziranje, upravljanje in vodenje vrhnje domene .eu, vključno z vzdrževanjem ustreznih podatkovnih zbirk in s tem povezanih storitev za javno poizvedovanje, registriranjem domenskih imen, upravljanjem registra domenskih imen, upravljanjem imenskih strežnikov vrhnjih domen registra in distribucijo območnih datotek vrhnjih domen po imenskih strežnikih;

| (2) | „registrator“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki na podlagi pogodbe z registrom za prijavitelje opravlja storitve registriranja domenskega imena; |
| --- | --- |

(2)

„registrator“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki na podlagi pogodbe z registrom za prijavitelje opravlja storitve registriranja domenskega imena;

| (3) | „protokoli internacionaliziranih domenskih imen“ pomeni standarde in protokole, ki podpirajo uporabo domenskih imen v znakih, ki ne spadajo med znake ameriškega standardnega nabora za izmenjavo informacij (ASCII); |
| --- | --- |

(3)

„protokoli internacionaliziranih domenskih imen“ pomeni standarde in protokole, ki podpirajo uporabo domenskih imen v znakih, ki ne spadajo med znake ameriškega standardnega nabora za izmenjavo informacij (ASCII);

| (4) | „podatkovna zbirka WHOIS“ pomeni zbirko podatkov, ki vsebuje informacije o tehničnih in upravnih vidikih registracij vrhnje domene .eu; |
| --- | --- |

(4)

„podatkovna zbirka WHOIS“ pomeni zbirko podatkov, ki vsebuje informacije o tehničnih in upravnih vidikih registracij vrhnje domene .eu;

| (5) | „načela in postopki delovanja vrhnje domene .eu“ pomeni podrobna pravila o delovanju in upravljanju vrhnje domene .eu; |
| --- | --- |

(5)

„načela in postopki delovanja vrhnje domene .eu“ pomeni podrobna pravila o delovanju in upravljanju vrhnje domene .eu;

| (6) | „registracija“ pomeni zaporedje dejanj in postopkovnih korakov od začetka do konca, ki jih registratorji in register izvedejo na prošnjo fizične ali pravne osebe z namenom izvedbe registracije domenskega imena za določeno obdobje. |
| --- | --- |

(6)

„registracija“ pomeni zaporedje dejanj in postopkovnih korakov od začetka do konca, ki jih registratorji in register izvedejo na prošnjo fizične ali pravne osebe z namenom izvedbe registracije domenskega imena za določeno obdobje.

POGLAVJE II

IZVAJANJE VRHNJE DOMENE .eu

ODDELEK 1

Splošna načela

Člen 3

Merila za upravičenost

Za registracijo ene ali več domenskih imen v okviru vrhnje domene .eu lahko zaprosi:

| (a) | državljan Unije ne glede na kraj prebivališča; |
| --- | --- |

(a)

državljan Unije ne glede na kraj prebivališča;

| (b) | fizična oseba, ki ni državljan Unije in ima prebivališče v državi članici; |
| --- | --- |

(b)

fizična oseba, ki ni državljan Unije in ima prebivališče v državi članici;

| (c) | podjetje s sedežem v Uniji ter |
| --- | --- |

(c)

podjetje s sedežem v Uniji ter

| (d) | organizacija s sedežem v Uniji, brez poseganja v uporabo nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(d)

organizacija s sedežem v Uniji, brez poseganja v uporabo nacionalnega prava.

Člen 4

Registracija in preklic domenskih imen

1.   Domensko ime se dodeli upravičeni stranki, katere prošnjo register prejme kot prvo in na tehnično pravilen način, določen v postopkih za prošnje za registracijo na podlagi točke (b) člena 11.

2.   Registrirano domensko ime ni več na voljo za nadaljnjo registracijo, dokler registracija ne poteče in se ne obnovi ali dokler domensko ime ni preklicano.

3.   Register lahko prekliče domensko ime na lastno pobudo, ne da bi spor predložil v alternativno reševanje sporov ali sodni postopek, na podlagi naslednjega:

| (a) | registru niso plačani dolgovani zneski; |
| --- | --- |

(a)

registru niso plačani dolgovani zneski;

| (b) | imetnik domenskega imena ne izpolnjuje meril za upravičenost iz člena 3; |
| --- | --- |

(b)

imetnik domenskega imena ne izpolnjuje meril za upravičenost iz člena 3;

| (c) | imetnik domenskega imena je prekršil zahteve za prošnje za registracijo na podlagi točk (b) in (c) člena 11. |
| --- | --- |

(c)

imetnik domenskega imena je prekršil zahteve za prošnje za registracijo na podlagi točk (b) in (c) člena 11.

4.   Domensko ime se lahko prekliče in po potrebi nato prenese na drugo osebo po ustreznem alternativnem reševanju sporov ali sodnem postopku v skladu z načeli in postopki o delovanju vrhnje domene .eu iz člena 11, kadar je ime popolnoma enako ali zavajajoče podobno imenu, do katerega že obstaja pravica na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, in kadar:

| (a) | ga je registriral imetnik, ki v zvezi z imenom nima pravic ali legitimnega interesa, ali |
| --- | --- |

(a)

ga je registriral imetnik, ki v zvezi z imenom nima pravic ali legitimnega interesa, ali

| (b) | je registrirano ali se uporablja nepošteno. |
| --- | --- |

(b)

je registrirano ali se uporablja nepošteno.

5.   Kadar sodišče države članice z odločbo ugotovi, da je domensko ime obrekljivo, rasistično ali v nasprotju z javnim redom ali javno varnostjo po pravu Unije ali nacionalnem pravu, ki je skladno s pravom Unije, ga register po uradnem obvestilu o odločitvi sodišča blokira, po uradnem obvestilu o končni odločitvi sodišča pa se to ime prekliče. Register blokira prihodnje registracije domenskih imen, za katere je izdan tovrsten sodni nalog, in sicer za čas veljavnosti sodnega naloga.

6.   Domenska imena, registrirana pod vrhnjo domeno .eu, se prenesejo samo na upravičene stranke za registracijo domenskih imen .eu.

Člen 5

Jeziki, pravo, ki se uporablja, in jurisdikcija

1.   Registracija domenskih imen se izvaja v vseh znakih uradnih jezikov institucij Unije v skladu z obstoječimi mednarodnimi standardi, predvidenimi z ustreznimi protokoli internacionaliziranih domenskih imen.

2.   Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali v pravice in obveznosti na podlagi mednarodnih instrumentov, ki jih priznavajo države članice ali Unija, se v pogodbah med registrom in registratorji ter pogodbah med registratorji in prijavitelji domenskih imen kot pravo, ki se uporablja, določi samo pravo ene izmed držav članic, kot ustrezen organ za reševanje sporov pa se ne more določiti sodišče, arbitražno sodišče ali kakšen drug organ s sedežem izven Unije.

Člen 6

Rezervacija domenskih imen

1.   Register lahko rezervira ali registrira število domenskih imen, potrebnih za njegove operativne funkcije v skladu s pogodbo iz člena 8(4).

2.   Komisija lahko registru naroči, da za uporabo institucij in organov Unije rezervira ali registrira domensko ime neposredno v okvir vrhnje domene .eu.

3.   Države članice lahko brez poseganja v domenska imena, ki so že rezervirana ali registrirana, Komisiji uradno sporočijo seznam domenskih imen, ki:

| (a) | jih na podlagi njihovega nacionalnega prava ni dovoljeno registrirati ali |
| --- | --- |

(a)

jih na podlagi njihovega nacionalnega prava ni dovoljeno registrirati ali

| (b) | jih lahko države članice registrirajo ali rezervirajo samo na drugi ravni. |
| --- | --- |

(b)

jih lahko države članice registrirajo ali rezervirajo samo na drugi ravni.

V zvezi s točko (b) prvega pododstavka so takšna domenska imena omejena na splošno znane geografske ali geopolitične izraze, ki vplivajo na politično ali ozemeljsko organizacijo držav članic.

4.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme sezname, ki jih sporočijo države članice. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).

Člen 7

Registratorji

1.   Register akreditira registratorje v skladu z razumnimi, preglednimi in nediskriminatornimi akreditacijskimi postopki, ki jih predhodno odobri Komisija. Register objavi akreditacijske postopke v lahko dostopni obliki.

2.   Register glede akreditiranih registratorjev domene .eu, ki zagotavljajo enakovredne storitve, uporabi enakovredne pogoje v enakovrednih okoliščinah. Register tem registratorjem zagotavlja storitve in informacije pod enakimi pogoji in v enaki kakovosti, kot jih zagotavlja za lastne enakovredne storitve.

ODDELEK 2

Register

Člen 8

Določitev registra

1.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 18 za dopolnitev te uredbe z uvedbo meril za upravičenost in izbiro in postopka za določitev registra.

2.   Komisija z izvedbenimi akti določi načela, ki jih je treba vključiti v pogodbo med Komisijo in registrom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).

3.   Komisija določi subjekt kot register po opravljenem postopku iz odstavkov 1 in 2.

4.   Komisija z določenim registrom sklene pogodbo. V pogodbi so določeni pravila, politike in postopki za opravljanje storitev registra ter pogoji, v skladu s katerimi Komisija nadzoruje, kako register organizira, upravlja in vodi vrhnjo domeno .eu. Pogodba se sklene za določen čas z možnostjo enkratnega podaljšanja, ne da bi bilo treba začeti nov izbirni postopek. Pogodba odraža obveznosti registra ter vsebuje načela in postopke delovanja vrhnje domene .eu na podlagi členov 10 in 11.

5.   Z odstopanjem od odstavkov 1, 2 in 3 lahko Komisija v izredno nujnih primerih določi register z izvedbenimi akti, ki se začnejo uporabljati takoj, v skladu s postopkom iz člena 17(3).

Člen 9

Značilnosti registra

1.   Register je neprofitna organizacija. Njegov statutarni sedež, osrednja uprava in glavni sedež so na ozemlju Unije.

2.   Register lahko zaračunava pristojbine. Te pristojbine so neposredno povezane z nastalimi stroški.

Člen 10

Obveznosti registra

Od registra se zahteva, da:

| (a) | promovira vrhnjo domeno .eu po Uniji in v tretjih državah; |
| --- | --- |

(a)

promovira vrhnjo domeno .eu po Uniji in v tretjih državah;

| (b) | deluje v skladu s pravili, politikami in postopki iz te uredbe in v skladu s pogodbo iz člena 8(4) ter zlasti s pravom Unije o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

(b)

deluje v skladu s pravili, politikami in postopki iz te uredbe in v skladu s pogodbo iz člena 8(4) ter zlasti s pravom Unije o varstvu podatkov;

| (c) | organizira, upravlja in vodi vrhnjo domeno .eu v javnem interesu in v vseh vidikih upravljanja in vodenja vrhnje domene .eu zagotavlja visoko kakovost, preglednost, varnost, stabilnost, predvidljivost, zanesljivost, dostopnost, učinkovitost, nediskriminacijo, poštene konkurenčne pogoje ter varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

(c)

organizira, upravlja in vodi vrhnjo domeno .eu v javnem interesu in v vseh vidikih upravljanja in vodenja vrhnje domene .eu zagotavlja visoko kakovost, preglednost, varnost, stabilnost, predvidljivost, zanesljivost, dostopnost, učinkovitost, nediskriminacijo, poštene konkurenčne pogoje ter varstvo potrošnikov;

| (d) | sklene ustrezno pogodbo, v kateri je določena dodelitev kode vrhnje domene .eu, po predhodni odobritvi Komisije; |
| --- | --- |

(d)

sklene ustrezno pogodbo, v kateri je določena dodelitev kode vrhnje domene .eu, po predhodni odobritvi Komisije;

| (e) | izvede registracijo domenskih imen v vrhnji domeni .eu, kadar to zahteva katera koli upravičena stranka iz člena 3; |
| --- | --- |

(e)

izvede registracijo domenskih imen v vrhnji domeni .eu, kadar to zahteva katera koli upravičena stranka iz člena 3;

| (f) | brez poseganja v sodne postopke in ob ustreznih postopkovnih jamstvih za zadevne stranke registratorjem in prijaviteljem zagotavlja možnost, da pogodbene spore z registrom rešujejo v postopkih alternativnega reševanja sporov; |
| --- | --- |

(f)

brez poseganja v sodne postopke in ob ustreznih postopkovnih jamstvih za zadevne stranke registratorjem in prijaviteljem zagotavlja možnost, da pogodbene spore z registrom rešujejo v postopkih alternativnega reševanja sporov;

| (g) | zagotavlja razpoložljivost in integriteto podatkovnih zbirk domenskih imen; |
| --- | --- |

(g)

zagotavlja razpoložljivost in integriteto podatkovnih zbirk domenskih imen;

| (h) | na lastne stroške in s soglasjem Komisije sklene sporazum z uglednim fiduciarjem ali drugim skrbnikom s sedežem na ozemlju Unije, v katerem je Komisija določena za upravičenko sporazuma o hrambi, in mu vsak dan posreduje posodobljeno elektronsko kopijo vsebine podatkovne zbirke vrhnje domene .eu. |
| --- | --- |

(h)

na lastne stroške in s soglasjem Komisije sklene sporazum z uglednim fiduciarjem ali drugim skrbnikom s sedežem na ozemlju Unije, v katerem je Komisija določena za upravičenko sporazuma o hrambi, in mu vsak dan posreduje posodobljeno elektronsko kopijo vsebine podatkovne zbirke vrhnje domene .eu.

| (i) | izvaja sezname iz člena 6(3); |
| --- | --- |

(i)

izvaja sezname iz člena 6(3);

| (j) | spodbuja uresničevanje ciljev Unije na področju upravljanja interneta, med drugim tudi s sodelovanjem v mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

(j)

spodbuja uresničevanje ciljev Unije na področju upravljanja interneta, med drugim tudi s sodelovanjem v mednarodnih forumih;

| (k) | objavi načela in postopke delovanja vrhnje domene .eu, na podlagi člena 11 v vseh uradnih jezikih institucij Unije; |
| --- | --- |

(k)

objavi načela in postopke delovanja vrhnje domene .eu, na podlagi člena 11 v vseh uradnih jezikih institucij Unije;

| (l) | najmanj vsaki dve leti na lastne stroške poskrbi za revizijo s strani neodvisnega organa, v katerem se potrdi njegova skladnost s to uredbo, rezultate teh revizij pa pošlje Komisiji; |
| --- | --- |

(l)

najmanj vsaki dve leti na lastne stroške poskrbi za revizijo s strani neodvisnega organa, v katerem se potrdi njegova skladnost s to uredbo, rezultate teh revizij pa pošlje Komisiji;

| (m) | na zahtevo Komisije sodeluje pri delu večdeležniške svetovalne skupine .eu in sodeluje s Komisijo pri izboljševanju delovanja in vodenja vrhnje domene .eu. |
| --- | --- |

(m)

na zahtevo Komisije sodeluje pri delu večdeležniške svetovalne skupine .eu in sodeluje s Komisijo pri izboljševanju delovanja in vodenja vrhnje domene .eu.

Člen 11

Načela in postopki delovanja vrhnje domene .eu

Pogodba, sklenjena med Komisijo in določenim registrom v skladu s členom 8(4), vsebuje načela in postopke v zvezi z delovanjem vrhnje domene .eu skladno s to uredbo, vključno s:

| (a) | politiko glede alternativnega reševanja sporov; |
| --- | --- |

(a)

politiko glede alternativnega reševanja sporov;

| (b) | zahtevami in postopki za prošnje za registracijo, politiko preverjanja meril za registracijo, politiko preverjanja podatkov prijaviteljev in politiko glede špekulativne registracije domenskih imen; |
| --- | --- |

(b)

zahtevami in postopki za prošnje za registracijo, politiko preverjanja meril za registracijo, politiko preverjanja podatkov prijaviteljev in politiko glede špekulativne registracije domenskih imen;

| (c) | politiko glede nepoštene registracije domenskih imen in politiko o pravočasni identifikaciji domenskih imen, ki so registrirana in se uporabljajo nepošteno, iz člena 4; |
| --- | --- |

(c)

politiko glede nepoštene registracije domenskih imen in politiko o pravočasni identifikaciji domenskih imen, ki so registrirana in se uporabljajo nepošteno, iz člena 4;

| (d) | politiko glede preklica domenskih imen; |
| --- | --- |

(d)

politiko glede preklica domenskih imen;

| (e) | obravnavo pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(e)

obravnavo pravic intelektualne lastnine;

| (f) | ukrepi, s katerimi se pristojnim organom omogoči dostop do podatkov v registru za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj, kot določa pravo Unije ali nacionalno pravo, ki je skladno s pravom Unije, ob upoštevanju sistema nadzora in ravnotežja; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi, s katerimi se pristojnim organom omogoči dostop do podatkov v registru za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj, kot določa pravo Unije ali nacionalno pravo, ki je skladno s pravom Unije, ob upoštevanju sistema nadzora in ravnotežja;

| (g) | podrobnimi postopki za spremembo pogodbe. |
| --- | --- |

(g)

podrobnimi postopki za spremembo pogodbe.

Člen 12

Podatkovna zbirka WHOIS

1.   Register vzpostavi in skrbno upravlja podatkovno zbirko WHOIS, s katero zagotavlja varnost, stabilnost in odpornost vrhnje domene .eu ter točne in posodobljene informacije o registraciji domenskih imen v okviru vrhnje domene .eu.

2.   Podatkovna zbirka WHOIS vsebuje relevantne informacije o kontaktnih točkah, ki upravljajo domenska imena v okviru vrhnje domene .eu in o nosilcih domenskih imen. Informacije o podatkovni zbirki WHOIS po obsegu ne presegajo namena podatkovne zbirke. Register mora biti skladen z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

ODDELEK 3

Nadzor nad registrom

Člen 13

Nadzor

1.   Komisija spremlja in nadzoruje, kako register organizira, upravlja in vodi vrhnjo domeno .eu.

2.   Komisija preveri trdnost finančnega poslovanja registra in njegovo skladnost s to uredbo, načeli in postopki o delovanju vrhnje domene .eu, kot so določeni v členu 11. Komisija lahko v ta namen od registra zahteva informacije.

3.   Komisija lahko v skladu s svojimi nadzornimi dejavnostmi registru da izrecna navodila za popravke ali izboljšavo organizacije, upravljanja in vodenja vrhnje domene .eu.

4.   Komisija se lahko po potrebi posvetuje z večdeležniško svetovalno skupino .eu in drugimi ustreznimi deležniki ter lahko zaprosi za strokovni nasvet glede rezultatov nadzornih dejavnosti iz tega člena ter načinov za izboljšanje organizacije, upravljanja in vodenja vrhnje domene .eu s strani registra.

Člen 14

Večdeležniška svetovalna skupina .eu

1.   Komisija ustanovi večdeležniško svetovalno skupino .eu. Naloge te svetovalne skupine so:

| (a) | svetovanje Komisiji pri izvajanju te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

svetovanje Komisiji pri izvajanju te uredbe;

| (b) | dajanje mnenj Komisiji o strateških zadevah, povezanih z upravljanjem, organizacijo in vodenjem vrhnje domene .eu, vključno o vprašanjih v zvezi s kibernetsko varnostjo in varstvom podatkov; |
| --- | --- |

(b)

dajanje mnenj Komisiji o strateških zadevah, povezanih z upravljanjem, organizacijo in vodenjem vrhnje domene .eu, vključno o vprašanjih v zvezi s kibernetsko varnostjo in varstvom podatkov;

| (c) | svetovanje Komisiji v zvezi s spremljanjem in nadzorovanjem registra, zlasti v zvezi z revizijo iz točke (l) člena 10; |
| --- | --- |

(c)

svetovanje Komisiji v zvezi s spremljanjem in nadzorovanjem registra, zlasti v zvezi z revizijo iz točke (l) člena 10;

| (d) | svetovanje Komisiji glede dobrih praks v zvezi s politikami in ukrepi zoper nepoštene registracije domenskih imen, zlasti za registracije brez pravic ali zakonitih interesov in registracije, ki se uporabljajo v slabi veri. |
| --- | --- |

(d)

svetovanje Komisiji glede dobrih praks v zvezi s politikami in ukrepi zoper nepoštene registracije domenskih imen, zlasti za registracije brez pravic ali zakonitih interesov in registracije, ki se uporabljajo v slabi veri.

2.   Komisija upošteva vse nasvete večdeležniške svetovalne skupine .eu pri izvajanju te uredbe.

3.   Večdeležniška svetovalna skupina .eu je sestavljena iz predstavnikov deležnikov s sedežem v Uniji. Ti predstavniki prihajajo iz zasebnega sektorja, tehnične skupnosti, civilne družbe in akademskega sveta ter organov držav članic in mednarodnih organizacij. Predstavnike, ki niso predstavniki organov držav članic in mednarodnih organizacij, imenuje Komisija na podlagi odprtega, nediskriminatornega in preglednega postopka, pri čemer kar najbolj upošteva načelo enakosti spolov.

4.   Ne glede na odstavek 3 lahko večdeležniška svetovalna skupina .eu vsebuje enega predstavnika deležnikov s sedežem izven Unije.

5.   Večdeležniški svetovalni skupini .eu predseduje predstavnik Komisije ali oseba, ki jo imenuje Komisija. Komisija večdeležniški svetovalni skupini .eu zagotovi storitve sekretariata.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Pridržek pravic

Unija zadrži vse pravice v zvezi z vrhnjo domeno .eu, zlasti vse pravice intelektualne lastnine ali druge pravice do podatkovnih zbirk registra, potrebne za zagotavljanje izvajanja te uredbe, ter pravico do ponovne določitve registra.

Člen 16

Ocena in pregled

1.   Komisija do 13. oktobra 2027 in nato vsaka tri leta oceni izvajanje, uspešnost in delovanje vrhnje domene .eu, zlasti na podlagi informacij, ki jih v skladu s točko (l) člena 10 predloži register.

2.   Komisija do 30. junija 2020 in ob upoštevanju aktualne prakse oceni, ali in kako register sodeluje z uradom EUIPO in drugimi agencijami Unije pri boju proti špekulativni in nepošteni registraciji domenskih imen ter ali in kako je treba zagotoviti enostavne upravne postopke, zlasti v zvezi z malimi in srednjimi podjetji. Komisija lahko v zvezi s tem po potrebi predlaga nadaljnje ukrepe.

3.   Komisija do 13. oktobra 2024 oceni možnost podaljšanja meril iz člena 9 in lahko po potrebi predloži zakonodajni predlog.

4.   Komisija poročilo o ugotovitvah ocene iz odstavkov 1 in 2 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 17

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za komunikacije (COCOM), ustanovljen z Direktivo (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.

Člen 18

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 18. aprila 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 8(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 8(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 19

Prehodne določbe

1.   Nosilci domenskih imen z domenskimi imeni, ki so jih registrirali na podlagi točke (b) člena 4(2) Uredbe (ES) št. 733/2002, ohranijo svoje pravice v zvezi z obstoječimi registriranimi domenskimi imeni.

2.   Komisija do 12. oktobra 2021 sprejme potrebne ukrepe za določitev subjekta kot registra in sklenitev pogodbe z registrom v skladu s to uredbo. Pogodba začne učinkovati od 13. oktobra 2022.

3.   Pogodba, sklenjena med Komisijo in registrom na podlagi točke (c) člena 3(1) Uredbe (ES) št. 733/2002, učinkuje do 12. oktobra 2022.

Člen 20

Sprememba Uredbe (ES) št. 733/2002

V členu 4(2) Uredbe (ES) št. 733/2002 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

| „(b) | registrira domenska imena v vrhnji domeni .eu prek akreditiranega registratorja .eu na zahtevo:






  (i) | državljana Unije ne glede na kraj prebivališča; |
| --- | --- | --- |

„(b)

registrira domenska imena v vrhnji domeni .eu prek akreditiranega registratorja .eu na zahtevo:

(i)

državljana Unije ne glede na kraj prebivališča;

| (ii) | fizične osebe, ki ni državljan Unije in ima prebivališče v državi članici; |
| --- | --- |

(ii)

fizične osebe, ki ni državljan Unije in ima prebivališče v državi članici;

| (iii) | podjetja s sedežem v Uniji ali |
| --- | --- |

(iii)

podjetja s sedežem v Uniji ali

| (iv) | organizacije s sedežem v Uniji, brez poseganja v uporabo nacionalnega prava.“ |
| --- | --- |

(iv)

organizacije s sedežem v Uniji, brez poseganja v uporabo nacionalnega prava.“

Člen 21

Razveljavitev

Uredbi (ES) št. 733/2002 in (ES) št. 874/2004 se razveljavita z učinkom od 13. oktobra 2022.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 13. oktobra 2022.

Člen 20 se uporablja od 19. oktobra 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. marca 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 367, 10.10.2018, str. 112.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 18. februarja 2019.

2

(3)  Uredba (ES) št. 733/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. aprila 2002 o izvajanju domene .eu najvišje ravni (UL L 113, 30.4.2002, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 874/2004 z dne 28. aprila 2004 o pravilih javnega reda v zvezi z izvajanjem in funkcijami domene .eu najvišje ravni ter načelih, ki urejajo registracijo (UL L 162, 30.4.2004, str. 40).

4

(5)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

5

(6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

6

(7)  Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (UL L 165, 18.6.2013, str. 63).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 351, 20.12.2012, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

9

(10)  Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (UL L 321, 17.12.2018, str. 36).

10

---

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/36

---

UREDBA (EU) 2019/518 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. marca 2019

o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Od sprejetja uredb (ES) št. 2560/2001 (4) in (ES) št. 924/2009 (5) Evropskega parlamenta in Sveta so se nadomestila za čezmejna plačila v eurih med državami članicami euroobmočja močno znižala na stopnje, ki so v veliki večini primerov zanemarljive. |
| --- | --- |

(1)

Od sprejetja uredb (ES) št. 2560/2001 (4) in (ES) št. 924/2009 (5) Evropskega parlamenta in Sveta so se nadomestila za čezmejna plačila v eurih med državami članicami euroobmočja močno znižala na stopnje, ki so v veliki večini primerov zanemarljive.

| (2) | Čezmejna plačila v eurih iz držav članic zunaj euroobmočja predstavljajo približno 80 % vseh čezmejnih plačil iz držav članic zunaj euroobmočja. Nadomestila za taka čezmejna plačila so v večini držav članic zunaj euroobmočja še vedno pretirano visoka, čeprav imajo ponudniki plačilnih storitev, ki se nahajajo v državah članicah zunaj euroobmočja, dostop do istih učinkovitih infrastruktur kot ponudniki plačilnih storitev, ki se nahajajo v euroobmočju, in bi lahko te transakcije obdelali po zelo nizkih cenah. |
| --- | --- |

(2)

Čezmejna plačila v eurih iz držav članic zunaj euroobmočja predstavljajo približno 80 % vseh čezmejnih plačil iz držav članic zunaj euroobmočja. Nadomestila za taka čezmejna plačila so v večini držav članic zunaj euroobmočja še vedno pretirano visoka, čeprav imajo ponudniki plačilnih storitev, ki se nahajajo v državah članicah zunaj euroobmočja, dostop do istih učinkovitih infrastruktur kot ponudniki plačilnih storitev, ki se nahajajo v euroobmočju, in bi lahko te transakcije obdelali po zelo nizkih cenah.

| (3) | Visoka nadomestila za čezmejna plačila ostajajo ovira za popolno vključitev podjetij in državljanov iz držav članic zunaj euroobmočja na notranji trg, kar vpliva na njihovo konkurenčnost. Z visokimi nadomestili se namreč ohranjata dve kategoriji uporabnikov plačilnih storitev v Uniji: uporabniki plačilnih storitev, ki so deležni koristi enotnega območja plačil v evrih (SEPA), in uporabniki plačilnih storitev, ki za svoja čezmejna plačila v evrih plačujejo visoke stroške. |
| --- | --- |

(3)

Visoka nadomestila za čezmejna plačila ostajajo ovira za popolno vključitev podjetij in državljanov iz držav članic zunaj euroobmočja na notranji trg, kar vpliva na njihovo konkurenčnost. Z visokimi nadomestili se namreč ohranjata dve kategoriji uporabnikov plačilnih storitev v Uniji: uporabniki plačilnih storitev, ki so deležni koristi enotnega območja plačil v evrih (SEPA), in uporabniki plačilnih storitev, ki za svoja čezmejna plačila v evrih plačujejo visoke stroške.

| (4) | Da se olajša delovanje notranjega trga in odpravijo neenakosti med uporabniki plačilnih storitev v državah članicah euroobmočja in državah članicah zunaj euroobmočja v zvezi s čezmejnimi plačili v eurih, je treba zagotoviti, da bodo nadomestila za čezmejna plačila v eurih v Uniji usklajena z nadomestili za ustrezna nacionalna plačila, ki se izvedejo v nacionalni valuti države članice, v kateri se nahaja ponudnik plačilnih storitev uporabnika plačilnih storitev. Šteje se, da se ponudnik plačilnih storitev nahaja v državi članici, v kateri opravlja storitve za uporabnika plačilnih storitev. |
| --- | --- |

(4)

Da se olajša delovanje notranjega trga in odpravijo neenakosti med uporabniki plačilnih storitev v državah članicah euroobmočja in državah članicah zunaj euroobmočja v zvezi s čezmejnimi plačili v eurih, je treba zagotoviti, da bodo nadomestila za čezmejna plačila v eurih v Uniji usklajena z nadomestili za ustrezna nacionalna plačila, ki se izvedejo v nacionalni valuti države članice, v kateri se nahaja ponudnik plačilnih storitev uporabnika plačilnih storitev. Šteje se, da se ponudnik plačilnih storitev nahaja v državi članici, v kateri opravlja storitve za uporabnika plačilnih storitev.

| (5) | Nadomestila za pretvorbe valut predstavljajo precejšen del stroškov čezmejnih plačil, kadar se v državi članici plačnika in državi članici prejemnika plačila uporabljata različni valuti. V skladu s členom 45 Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (6) morajo biti nadomestila in uporabljeni menjalni tečaj pregledni, člen 52(3) navedene direktive določa zahteve glede informacij v zvezi s plačilnimi transakcijami, zajetimi v okvirni pogodbi, člen 59(2) navedene direktive pa določa zahteve glede informacij za pogodbene stranke, ki ponujajo storitve pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu. S temi zahtevami po informacijah pa ni bila dosežena zadostna raven preglednosti in primerljivosti nadomestil za pretvorbo valut v primerih, ko se na bankomatu ali prodajnem mestu ponujajo alternativne možnosti za pretvorbo valut. To pomanjkanje preglednosti in primerljivosti onemogoča konkurenco, s katero bi se nadomestila za pretvorbo valut znižala, in povečuje tveganje, da bodo plačniki izbrali drage možnosti pretvorbe valut. Zato je treba uvesti dodatne ukrepe za zaščito potrošnikov pred pretiranimi nadomestili za storitve pretvorbe valut in za zagotovitev, da bodo potrošniki dobili informacije, ki jih potrebujejo, da bi izbrali najboljšo možnost pretvorbe valut. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestila za pretvorbe valut predstavljajo precejšen del stroškov čezmejnih plačil, kadar se v državi članici plačnika in državi članici prejemnika plačila uporabljata različni valuti. V skladu s členom 45 Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (6) morajo biti nadomestila in uporabljeni menjalni tečaj pregledni, člen 52(3) navedene direktive določa zahteve glede informacij v zvezi s plačilnimi transakcijami, zajetimi v okvirni pogodbi, člen 59(2) navedene direktive pa določa zahteve glede informacij za pogodbene stranke, ki ponujajo storitve pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu. S temi zahtevami po informacijah pa ni bila dosežena zadostna raven preglednosti in primerljivosti nadomestil za pretvorbo valut v primerih, ko se na bankomatu ali prodajnem mestu ponujajo alternativne možnosti za pretvorbo valut. To pomanjkanje preglednosti in primerljivosti onemogoča konkurenco, s katero bi se nadomestila za pretvorbo valut znižala, in povečuje tveganje, da bodo plačniki izbrali drage možnosti pretvorbe valut. Zato je treba uvesti dodatne ukrepe za zaščito potrošnikov pred pretiranimi nadomestili za storitve pretvorbe valut in za zagotovitev, da bodo potrošniki dobili informacije, ki jih potrebujejo, da bi izbrali najboljšo možnost pretvorbe valut.

| (6) | Da bi zagotovili, da udeleženci na trgu ne bi bili prisiljeni v nesorazmerne naložbe za prilagoditev svoje plačilne infrastrukture, opreme in postopkov za večjo preglednost, bi morali biti ukrepi, ki jih je treba izvajati, ustrezni, primerni in stroškovno učinkoviti. Hkrati bi morale zagotovljene informacije v primerih, ko ima plačnik na bankomatu ali prodajnem mestu na voljo več različnih možnosti pretvorbe valut, omogočati primerjavo, da se plačniku omogoči informirana izbira. |
| --- | --- |

(6)

Da bi zagotovili, da udeleženci na trgu ne bi bili prisiljeni v nesorazmerne naložbe za prilagoditev svoje plačilne infrastrukture, opreme in postopkov za večjo preglednost, bi morali biti ukrepi, ki jih je treba izvajati, ustrezni, primerni in stroškovno učinkoviti. Hkrati bi morale zagotovljene informacije v primerih, ko ima plačnik na bankomatu ali prodajnem mestu na voljo več različnih možnosti pretvorbe valut, omogočati primerjavo, da se plačniku omogoči informirana izbira.

| (7) | Da bi dosegli primerljivost, bi bilo treba nadomestila za pretvorbo valut pri vseh kartičnih plačilih izraziti na enak način, in sicer kot odstotne pribitke na zadnji razpoložljivi devizni tečaj eura, ki ga izda Evropska centralna banka (ECB). V primeru pretvorbe med dvema valutama, ki nista euro, bo pribitek morda moral temeljiti na obrestni meri, izpeljani iz dveh obrestnih mer ECB. |
| --- | --- |

(7)

Da bi dosegli primerljivost, bi bilo treba nadomestila za pretvorbo valut pri vseh kartičnih plačilih izraziti na enak način, in sicer kot odstotne pribitke na zadnji razpoložljivi devizni tečaj eura, ki ga izda Evropska centralna banka (ECB). V primeru pretvorbe med dvema valutama, ki nista euro, bo pribitek morda moral temeljiti na obrestni meri, izpeljani iz dveh obrestnih mer ECB.

| (8) | V skladu s splošnimi zahtevami glede informacij o nadomestilih za pretvorbo valut iz Direktive (EU) 2015/2366 morajo ponudniki storitev pretvorbe valut še pred odreditvijo plačilne transakcije razkriti informacije o svojih nadomestilih za pretvorbo valut. Pogodbene stranke, ki ponujajo storitve pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, bi morali na jasen in dostopen način zagotoviti informacije o svojih nadomestilih za te storitve, na primer tako, da jih prikažejo na okencu ali digitalno na terminalu, pri internetnih nakupih pa na zaslonu. Poleg informacij iz člena 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 bi morale te pogodbene stranke pred odreditvijo plačila predložiti jasne informacije o znesku, ki se plača prejemniku plačila v valuti, ki jo ta uporablja, in skupnem znesku, ki ga mora plačati plačnik v valuti plačnikovega računa. Znesek, ki ga je treba plačati v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila, bi moral izkazovati ceno kupljenega blaga in storitev in bi lahko bil prikazan pred plačilom in ne na plačilnem terminalu. Valuta, ki jo uporablja prejemnik plačila, je načeloma lokalna valuta, vendar je to v skladu z načelom svobode sklepanja pogodb v nekaterih primerih lahko druga valuta Unije. Skupni znesek, ki ga plača plačnik v valuti plačnikovega računa, bi moral biti sestavljen iz cene blaga ali storitev in nadomestila za pretvorbo valut. Poleg tega bi bilo treba oba zneska dokumentirati na potrdilu ali na drugem trajnem nosilcu podatkov. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s splošnimi zahtevami glede informacij o nadomestilih za pretvorbo valut iz Direktive (EU) 2015/2366 morajo ponudniki storitev pretvorbe valut še pred odreditvijo plačilne transakcije razkriti informacije o svojih nadomestilih za pretvorbo valut. Pogodbene stranke, ki ponujajo storitve pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, bi morali na jasen in dostopen način zagotoviti informacije o svojih nadomestilih za te storitve, na primer tako, da jih prikažejo na okencu ali digitalno na terminalu, pri internetnih nakupih pa na zaslonu. Poleg informacij iz člena 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 bi morale te pogodbene stranke pred odreditvijo plačila predložiti jasne informacije o znesku, ki se plača prejemniku plačila v valuti, ki jo ta uporablja, in skupnem znesku, ki ga mora plačati plačnik v valuti plačnikovega računa. Znesek, ki ga je treba plačati v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila, bi moral izkazovati ceno kupljenega blaga in storitev in bi lahko bil prikazan pred plačilom in ne na plačilnem terminalu. Valuta, ki jo uporablja prejemnik plačila, je načeloma lokalna valuta, vendar je to v skladu z načelom svobode sklepanja pogodb v nekaterih primerih lahko druga valuta Unije. Skupni znesek, ki ga plača plačnik v valuti plačnikovega računa, bi moral biti sestavljen iz cene blaga ali storitev in nadomestila za pretvorbo valut. Poleg tega bi bilo treba oba zneska dokumentirati na potrdilu ali na drugem trajnem nosilcu podatkov.

| (9) | V zvezi s členom 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 bi moral plačnik, kadar se storitev pretvorbe valut ponudi na bankomatu ali prodajnem mestu, imeti možnost, da to storitev zavrne in plača v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila. |
| --- | --- |

(9)

V zvezi s členom 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 bi moral plačnik, kadar se storitev pretvorbe valut ponudi na bankomatu ali prodajnem mestu, imeti možnost, da to storitev zavrne in plača v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila.

| (10) | Da bi se plačnikom omogočila primerjava med nadomestili za različne možnosti za pretvorbo valut na bankomatu ali prodajnem mestu, bi morali ponudniki plačilnih storitev plačnika v pogoje okvirne pogodbe vključiti povsem primerljive informacije o veljavnih nadomestilih za pretvorbo valut, pa tudi zagotoviti, da bi bile te informacije na lahko razumljiv in dostopen način javne na splošno razpoložljivi in zlahka dostopni elektronski platformi, zlasti na spletnih mestih njihovih strank, na spletnih mestih bančništva na domu in na aplikacijah za mobilno bančništvo. To bi omogočilo razvoj spletnih mest za primerjavo, ki bi potrošnikom olajšala primerjavo cen pri potovanju ali nakupovanju v tujini. Poleg tega bi morali ponudniki plačilnih storitev opozarjati plačnike na veljavna nadomestila za pretvorbe valut, ki se uporabljajo pri kartičnem plačilu v drugi valuti, prek splošno razpoložljivih in lahko dostopnih elektronskih komunikacijskih kanalov, kot so sporočila SMS, elektronska pošta ali obvestila prek plačnikove aplikacije za mobilno bančništvo. Ponudniki plačilnih storitev bi se morali z uporabniki plačilnih storitev dogovoriti, prek katerega elektronskega komunikacijskega kanala jim bodo zagotavljali informacije o nadomestilih za pretvorbo valut, pri čemer bi morali upoštevati, kako plačnika najučinkoviteje doseči. Ponudniki plačilnih storitev bi morali sprejeti tudi zahtevke uporabnikov plačilnih storitev o odjavi od prejemanja elektronskih sporočil z informacijami o nadomestilih za pretvorbo valut. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se plačnikom omogočila primerjava med nadomestili za različne možnosti za pretvorbo valut na bankomatu ali prodajnem mestu, bi morali ponudniki plačilnih storitev plačnika v pogoje okvirne pogodbe vključiti povsem primerljive informacije o veljavnih nadomestilih za pretvorbo valut, pa tudi zagotoviti, da bi bile te informacije na lahko razumljiv in dostopen način javne na splošno razpoložljivi in zlahka dostopni elektronski platformi, zlasti na spletnih mestih njihovih strank, na spletnih mestih bančništva na domu in na aplikacijah za mobilno bančništvo. To bi omogočilo razvoj spletnih mest za primerjavo, ki bi potrošnikom olajšala primerjavo cen pri potovanju ali nakupovanju v tujini. Poleg tega bi morali ponudniki plačilnih storitev opozarjati plačnike na veljavna nadomestila za pretvorbe valut, ki se uporabljajo pri kartičnem plačilu v drugi valuti, prek splošno razpoložljivih in lahko dostopnih elektronskih komunikacijskih kanalov, kot so sporočila SMS, elektronska pošta ali obvestila prek plačnikove aplikacije za mobilno bančništvo. Ponudniki plačilnih storitev bi se morali z uporabniki plačilnih storitev dogovoriti, prek katerega elektronskega komunikacijskega kanala jim bodo zagotavljali informacije o nadomestilih za pretvorbo valut, pri čemer bi morali upoštevati, kako plačnika najučinkoviteje doseči. Ponudniki plačilnih storitev bi morali sprejeti tudi zahtevke uporabnikov plačilnih storitev o odjavi od prejemanja elektronskih sporočil z informacijami o nadomestilih za pretvorbo valut.

| (11) | Redni opomniki so ustrezni, kadar je plačnik dlje časa v tujini, na primer če je tja službeno napoten ali tam študira, ali kadar plačnik redno uporablja kartico za internetne nakupe v lokalni valuti. Obveznost zagotavljanja takšnih opomnikov ne bi smela pomeniti nesorazmernih naložb za prilagoditev obstoječih poslovnih procesov in infrastrukture za obdelavo plačil ponudnika plačilnih storitev ter bi zagotovila, da bi bil plačnik bolje obveščen o različnih možnostih pretvorbe valut. |
| --- | --- |

(11)

Redni opomniki so ustrezni, kadar je plačnik dlje časa v tujini, na primer če je tja službeno napoten ali tam študira, ali kadar plačnik redno uporablja kartico za internetne nakupe v lokalni valuti. Obveznost zagotavljanja takšnih opomnikov ne bi smela pomeniti nesorazmernih naložb za prilagoditev obstoječih poslovnih procesov in infrastrukture za obdelavo plačil ponudnika plačilnih storitev ter bi zagotovila, da bi bil plačnik bolje obveščen o različnih možnostih pretvorbe valut.

| (12) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu, Svetu, ECB in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predložiti poročilo o uporabi pravila o izenačitvi stroškov čezmejnih plačil v eurih in stroškov nacionalnih transakcij v nacionalnih valutah ter o učinkovitosti zahtev glede informacij o pretvorbi valut. Komisija bi morala tudi preučiti dodatne možnosti – in njihovo tehnično izvedljivost – za razširitev pravil o enakih nadomestilih na vse valute Unije ter možnosti za nadaljnje izboljšanje preglednosti in primerljivosti nadomestil za pretvorbo valut, pa tudi možnost onemogočanja in omogočanja izbire sprejetja pretvorbe valut s strani pogodbenih strank, ki niso plačnikov ponudnik plačilnih storitev. |
| --- | --- |

(12)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu, Svetu, ECB in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predložiti poročilo o uporabi pravila o izenačitvi stroškov čezmejnih plačil v eurih in stroškov nacionalnih transakcij v nacionalnih valutah ter o učinkovitosti zahtev glede informacij o pretvorbi valut. Komisija bi morala tudi preučiti dodatne možnosti – in njihovo tehnično izvedljivost – za razširitev pravil o enakih nadomestilih na vse valute Unije ter možnosti za nadaljnje izboljšanje preglednosti in primerljivosti nadomestil za pretvorbo valut, pa tudi možnost onemogočanja in omogočanja izbire sprejetja pretvorbe valut s strani pogodbenih strank, ki niso plačnikov ponudnik plačilnih storitev.

| (13) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave plačil lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(13)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave plačil lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 924/2009

Uredba (ES) št. 924/2009 se spremeni:

| (1) | člen 1 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Ta uredba določa pravila o čezmejnih plačilih in preglednosti nadomestil za pretvorbo valut v Uniji“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 1 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ta uredba določa pravila o čezmejnih plačilih in preglednosti nadomestil za pretvorbo valut v Uniji“;

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Ne glede na prvi pododstavek tega odstavka se člena 3a in 3b uporabljata za nacionalna in čezmejna plačila, ki so izražena ali v eurih ali v nacionalni valuti države članice, ki ni euro, in pri katerih se uporabi storitev pretvorbe valut.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

„Ne glede na prvi pododstavek tega odstavka se člena 3a in 3b uporabljata za nacionalna in čezmejna plačila, ki so izražena ali v eurih ali v nacionalni valuti države članice, ki ni euro, in pri katerih se uporabi storitev pretvorbe valut.“;

| (2) | v členu 2 se točka 9 nadomesti z naslednjim:






  „(9) | ‚nadomestilo‘ pomeni vsak znesek, ki ga ponudnik plačilnih storitev obračuna uporabniku plačilnih storitev in ki je neposredno ali posredno povezan s plačilno transakcijo, vsak znesek, ki ga ponudnik plačilnih storitev ali pogodbena stranka, ki zagotavlja storitve pretvorbe valut, obračuna uporabniku plačilnih storitev v skladu s členom 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) za storitev pretvorbe valut ali kombinacijo teh storitev; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 2 se točka 9 nadomesti z naslednjim:

„(9)

‚nadomestilo‘ pomeni vsak znesek, ki ga ponudnik plačilnih storitev obračuna uporabniku plačilnih storitev in ki je neposredno ali posredno povezan s plačilno transakcijo, vsak znesek, ki ga ponudnik plačilnih storitev ali pogodbena stranka, ki zagotavlja storitve pretvorbe valut, obračuna uporabniku plačilnih storitev v skladu s členom 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) za storitev pretvorbe valut ali kombinacijo teh storitev;

*1

(*1)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).“;"

*1

| (3) | člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Nadomestila, ki jih uporabniku plačilnih storitev obračuna ponudnik plačilnih storitev za čezmejna plačila v eurih, so enaka nadomestilom, ki jih isti ponudnik plačilnih storitev obračuna za ustrezna nacionalna plačila enake vrednosti v nacionalni valuti države članice, v kateri se nahaja ponudnik plačilnih storitev uporabnika plačilnih storitev.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Nadomestila, ki jih uporabniku plačilnih storitev obračuna ponudnik plačilnih storitev za čezmejna plačila v eurih, so enaka nadomestilom, ki jih isti ponudnik plačilnih storitev obračuna za ustrezna nacionalna plačila enake vrednosti v nacionalni valuti države članice, v kateri se nahaja ponudnik plačilnih storitev uporabnika plačilnih storitev.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Nadomestila, ki jih uporabniku plačilnih storitev obračuna ponudnik plačilnih storitev za čezmejna plačila v nacionalni valuti države članice, ki uradno priglasi svojo odločitev o razširitvi področja uporabe te uredbe na svojo nacionalno valuto v skladu s členom 14, so enaka nadomestilom, ki jih isti ponudnik plačilnih storitev obračuna uporabnikom plačilnih storitev za ustrezna nacionalna plačila enake vrednosti in v isti valuti.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Nadomestila, ki jih uporabniku plačilnih storitev obračuna ponudnik plačilnih storitev za čezmejna plačila v nacionalni valuti države članice, ki uradno priglasi svojo odločitev o razširitvi področja uporabe te uredbe na svojo nacionalno valuto v skladu s členom 14, so enaka nadomestilom, ki jih isti ponudnik plačilnih storitev obračuna uporabnikom plačilnih storitev za ustrezna nacionalna plačila enake vrednosti in v isti valuti.“;

| (c) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se črta;

| (d) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Odstavka 1 in 1a se ne uporabljata za nadomestila za pretvorbo valut.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Odstavka 1 in 1a se ne uporabljata za nadomestila za pretvorbo valut.“;

| (4) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 3a
  Nadomestila za pretvorbo valut v zvezi s kartičnimi plačilnimi transakcijami

  1.   V zvezi z zahtevami glede informacij o nadomestilih za pretvorbo valut in veljavnega menjalnega tečaja, kot je določeno v členih 45(1), 52(3) in 59(2) Direktive (EU) 2015/2366, ponudniki plačilnih storitev in pogodbene stranke, ki zagotavljajo storitve pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, kot je navedeno v členu 59(2) navedene direktive, navedejo vsa nadomestila za pretvorbo valut kot odstotni pribitek na zadnji razpoložljivi referenčni devizni tečaj eura, ki ga izda Evropska centralna banka (ECB). Pribitek se plačniku razkrije pred odreditvijo plačilne transakcije.


  2.   Ponudniki plačilnih storitev prav tako zagotovijo, da so pribitki iz odstavka 1 javni na razumljiv in zlahka dostopen način na splošno razpoložljivi in zlahka dostopni elektronski platformi.


  3.   Pogodbena stranka, ki opravlja storitev pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, plačniku poleg informacij iz odstavka 1 pred odreditvijo plačilne transakcije zagotovi naslednje informacije:






  (a) | znesek, ki se plača prejemniku plačila v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila; |
| --- | --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 3a

Nadomestila za pretvorbo valut v zvezi s kartičnimi plačilnimi transakcijami

1.   V zvezi z zahtevami glede informacij o nadomestilih za pretvorbo valut in veljavnega menjalnega tečaja, kot je določeno v členih 45(1), 52(3) in 59(2) Direktive (EU) 2015/2366, ponudniki plačilnih storitev in pogodbene stranke, ki zagotavljajo storitve pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, kot je navedeno v členu 59(2) navedene direktive, navedejo vsa nadomestila za pretvorbo valut kot odstotni pribitek na zadnji razpoložljivi referenčni devizni tečaj eura, ki ga izda Evropska centralna banka (ECB). Pribitek se plačniku razkrije pred odreditvijo plačilne transakcije.

2.   Ponudniki plačilnih storitev prav tako zagotovijo, da so pribitki iz odstavka 1 javni na razumljiv in zlahka dostopen način na splošno razpoložljivi in zlahka dostopni elektronski platformi.

3.   Pogodbena stranka, ki opravlja storitev pretvorbe valut na bankomatu ali prodajnem mestu, plačniku poleg informacij iz odstavka 1 pred odreditvijo plačilne transakcije zagotovi naslednje informacije:

(a)

znesek, ki se plača prejemniku plačila v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila;

| (b) | znesek, ki ga plača plačnik v valuti plačnikovega računa. |
| --- | --- |

(b)

znesek, ki ga plača plačnik v valuti plačnikovega računa.

4.   Pogodbena stranka, ki opravlja storitve pretvorbe valut na bankomatu ali na prodajnem mestu, na bankomatu ali prodajnem mestu jasno prikaže informacije iz odstavka 1. Pred odreditvijo plačilne transakcije navedena pogodbena stranka plačnika obvesti tudi o možnosti plačila v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila, in možnosti, da pretvorbo valute nato izvede plačnikov ponudnik plačilnih storitev. Informacije iz odstavkov 1 in 3 so plačniku po odreditvi plačilne transakcije na voljo tudi na trajnem nosilcu podatkov.

5.   Plačnikov ponudnik plačilnih storitev za vsako plačilno kartico, ki jo je izdal plačniku in ki je povezana z istim računom, pošlje plačniku elektronsko sporočilo z informacijami iz odstavka 1 brez nepotrebnega odlašanja, po tem ko plačnikov ponudnik plačilnih storitev prejme plačilni nalog za dvig gotovine na bankomatu ali za plačilo na prodajnem mestu, izražen v kateri koli valuti Unije, ki se razlikuje od valute plačnikovega računa.

Ne glede na prvi pododstavek se takšno sporočilo pošlje enkrat v vsakem mesecu, ko plačnikov ponudnik plačilnih storitev prejme od plačnika plačilni nalog, izražen v isti valuti.

6.   Ponudnik plačilnih storitev se z uporabnikom plačilnih storitev dogovori za splošno razpoložljiv in lahko dostopen elektronski komunikacijski kanal ali kanale, prek katerih mu bo ponudnik plačilnih storitev poslal sporočilo iz odstavka 5.

Ponudnik plačilnih storitev ponudi uporabniku plačilnih storitev možnost odjave od prejemanja elektronskih sporočil iz odstavka 5.

Ponudnik plačilnih storitev in uporabnik plačilnih storitev se lahko dogovorita, da se odstavek 5 in ta odstavek v celoti ali delno ne uporabljata, kadar uporabnik plačilnih storitev ni potrošnik.

7.   Informacije iz tega člena se zagotovijo brezplačno ter na nevtralen in razumljiv način.“;

| (5) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 3b
  Nadomestila za pretvorbo valut v zvezi s kreditnim plačilom

  1.   Ko ponudnik plačilnih storitev nudi storitev pretvorbe valut v zvezi s kreditnim plačilom, kot je opredeljen v točki 24 člena 4 Direktive (EU) 2015/2366, ki je odrejen neposredno na internetu prek spletnega mesta ali aplikacije za mobilno bančništvo ponudnika plačilnih storitev, ponudnik plačilnih storitev ob upoštevanju členov 45(1) in 52(3) navedene direktive pred odreditvijo plačilne transakcije na jasen, nevtralen in razumljiv način obvesti plačnika o predvidenih nadomestilih za storitve pretvorbe valut, ki se uporabljajo za kreditno plačilo.


  2.   Pred odreditvijo plačilne transakcije ponudnik plačilnih storitev na jasen, nevtralen in razumljiv način sporoči plačniku ocenjeni skupni znesek kreditnega plačila v valuti plačnikovega računa, vključno z morebitno provizijo za transakcijo in nadomestilom za pretvorbo valut. Ponudnik plačilnih storitev sporoči tudi ocenjeni znesek, ki se prenese prejemniku plačila v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila.“; |
| --- | --- |

(5)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 3b

Nadomestila za pretvorbo valut v zvezi s kreditnim plačilom

1.   Ko ponudnik plačilnih storitev nudi storitev pretvorbe valut v zvezi s kreditnim plačilom, kot je opredeljen v točki 24 člena 4 Direktive (EU) 2015/2366, ki je odrejen neposredno na internetu prek spletnega mesta ali aplikacije za mobilno bančništvo ponudnika plačilnih storitev, ponudnik plačilnih storitev ob upoštevanju členov 45(1) in 52(3) navedene direktive pred odreditvijo plačilne transakcije na jasen, nevtralen in razumljiv način obvesti plačnika o predvidenih nadomestilih za storitve pretvorbe valut, ki se uporabljajo za kreditno plačilo.

2.   Pred odreditvijo plačilne transakcije ponudnik plačilnih storitev na jasen, nevtralen in razumljiv način sporoči plačniku ocenjeni skupni znesek kreditnega plačila v valuti plačnikovega računa, vključno z morebitno provizijo za transakcijo in nadomestilom za pretvorbo valut. Ponudnik plačilnih storitev sporoči tudi ocenjeni znesek, ki se prenese prejemniku plačila v valuti, ki jo uporablja prejemnik plačila.“;

| (6) | člen 15 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 15
  Revizija

  1.   Komisija do 19. aprila 2022 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, ECB in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o uporabi in učinku te uredbe, ki vsebuje zlasti:






  (a) | oceno, kako ponudniki plačilnih storitev uporabljajo člen 3 te uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta (*2); |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

Revizija

1.   Komisija do 19. aprila 2022 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, ECB in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o uporabi in učinku te uredbe, ki vsebuje zlasti:

(a)

oceno, kako ponudniki plačilnih storitev uporabljajo člen 3 te uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta (*2);

| (b) | oceno razvoja obsega in nadomestil za nacionalna in čezmejna plačila v nacionalnih valutah držav članic in v eurih od sprejetja Uredbe (EU) 2019/518; |
| --- | --- |

(b)

oceno razvoja obsega in nadomestil za nacionalna in čezmejna plačila v nacionalnih valutah držav članic in v eurih od sprejetja Uredbe (EU) 2019/518;

| (c) | oceno učinka člena 3 te uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/518, na razvoj nadomestil za pretvorbo valut in drugih nadomestil, povezanih s plačilnimi storitvami, tako za plačnike kot za prejemnike plačil; |
| --- | --- |

(c)

oceno učinka člena 3 te uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/518, na razvoj nadomestil za pretvorbo valut in drugih nadomestil, povezanih s plačilnimi storitvami, tako za plačnike kot za prejemnike plačil;

| (d) | oceno predvidenega učinka spremembe člena 3(1) te uredbe, da bi zajemal vse valute držav članic; |
| --- | --- |

(d)

oceno predvidenega učinka spremembe člena 3(1) te uredbe, da bi zajemal vse valute držav članic;

| (e) | oceno, kako ponudniki storitev pretvorbe valut izvajajo zahteve po informacijah iz členov 3a in 3b te uredbe ter nacionalne zakonodaje za izvajanje členov 45(1), 52(3) in 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 in ali se je s temi pravili povečala preglednost nadomestil za pretvorbo valut; |
| --- | --- |

(e)

oceno, kako ponudniki storitev pretvorbe valut izvajajo zahteve po informacijah iz členov 3a in 3b te uredbe ter nacionalne zakonodaje za izvajanje členov 45(1), 52(3) in 59(2) Direktive (EU) 2015/2366 in ali se je s temi pravili povečala preglednost nadomestil za pretvorbo valut;

| (f) | oceno, ali in v kolikšni meri imajo ponudniki storitev pretvorbe valut težave pri praktičnem izvajanju členov 3a in 3b te uredbe ter nacionalne zakonodaje za izvajanje členov 45(1), 52(3) in 59(2) Direktive (EU) 2015/2366; |
| --- | --- |

(f)

oceno, ali in v kolikšni meri imajo ponudniki storitev pretvorbe valut težave pri praktičnem izvajanju členov 3a in 3b te uredbe ter nacionalne zakonodaje za izvajanje členov 45(1), 52(3) in 59(2) Direktive (EU) 2015/2366;

| (g) | analizo stroškov in koristi komunikacijskih kanalov in tehnologij, ki jih uporabljajo ponudniki storitev pretvorbe valut ali so jim na voljo in ki lahko dodatno izboljšajo preglednost nadomestil za pretvorbo valut, vključno z oceno, ali bi bilo treba od ponudnikov plačilnih storitev zahtevati, da za pošiljanje informacij iz člena 3a ponujajo točno določene kanale; ta analiza vključuje tudi oceno tehnične izvedljivosti sočasnega razkritja informacij iz člena 3a(1) in (3) te uredbe pred odreditvijo vsake transakcije in za vse možnosti pretvorbe valut, ki so na voljo na bankomatu ali na prodajnem mestu; |
| --- | --- |

(g)

analizo stroškov in koristi komunikacijskih kanalov in tehnologij, ki jih uporabljajo ponudniki storitev pretvorbe valut ali so jim na voljo in ki lahko dodatno izboljšajo preglednost nadomestil za pretvorbo valut, vključno z oceno, ali bi bilo treba od ponudnikov plačilnih storitev zahtevati, da za pošiljanje informacij iz člena 3a ponujajo točno določene kanale; ta analiza vključuje tudi oceno tehnične izvedljivosti sočasnega razkritja informacij iz člena 3a(1) in (3) te uredbe pred odreditvijo vsake transakcije in za vse možnosti pretvorbe valut, ki so na voljo na bankomatu ali na prodajnem mestu;

| (h) | analizo stroškov in koristi uvedbe možnosti, da plačniki blokirajo možnost pretvorbe valut, ki jo ponuja druga pogodbena stranka in ne plačnikov ponudnik plačilnih storitev na bankomatu ali prodajnem mestu, ter da spremenijo svoje preference glede tega; |
| --- | --- |

(h)

analizo stroškov in koristi uvedbe možnosti, da plačniki blokirajo možnost pretvorbe valut, ki jo ponuja druga pogodbena stranka in ne plačnikov ponudnik plačilnih storitev na bankomatu ali prodajnem mestu, ter da spremenijo svoje preference glede tega;

| (i) | analizo stroškov in koristi uvedbe zahteve, da plačnikov ponudnik plačilnih storitev pri zagotavljanju storitev pretvorbe valut v zvezi s posamezno plačilno transakcijo pri kliringu in poravnavi transakcije uporablja menjalni tečaj, ki velja v trenutku odreditve transakcije. |
| --- | --- |

(i)

analizo stroškov in koristi uvedbe zahteve, da plačnikov ponudnik plačilnih storitev pri zagotavljanju storitev pretvorbe valut v zvezi s posamezno plačilno transakcijo pri kliringu in poravnavi transakcije uporablja menjalni tečaj, ki velja v trenutku odreditve transakcije.

2.   Poročilo iz odstavka 1 tega člena zajema vsaj obdobje od 15. decembra 2019 do 19. oktobra 2021. V njem se upoštevajo značilnosti različnih plačilnih transakcij, pri čemer se razlikuje zlasti med transakcijami na bankomatu in na prodajnem mestu.

Komisija lahko pri pripravi svojega poročila uporabi podatke, ki jih države članice zberejo v zvezi z odstavkom 1.

(*2)  Uredba (EU) 2019/518 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut (UL L 91, 29.3.2019, str. 36).“."

*2

Člen 2

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 15. decembra 2019 z naslednjimi izjemami:

| (a) | točka 6 člena 1 se uporablja od 18. aprila 2019; |
| --- | --- |

(a)

točka 6 člena 1 se uporablja od 18. aprila 2019;

| (b) | točki 4 in 5 člena 1, kar zadeva člen 3a(1) do (4) in člen 3b Uredbe (ES) št. 924/2009, se uporablja od 19. aprila 2020; |
| --- | --- |

(b)

točki 4 in 5 člena 1, kar zadeva člen 3a(1) do (4) in člen 3b Uredbe (ES) št. 924/2009, se uporablja od 19. aprila 2020;

| (c) | točka 4 člena 1, kar zadeva člen 3a(5) in (6) Uredbe (ES) št. 924/2009, se uporablja od 19. aprila 2021; |
| --- | --- |

(c)

točka 4 člena 1, kar zadeva člen 3a(5) in (6) Uredbe (ES) št. 924/2009, se uporablja od 19. aprila 2021;

| (d) | točka 4 člena 1, kar zadeva člen 3a(7) Uredbe (ES) št. 924/2009 v delu, ki se nanaša na člen 3a(1) do (4) navedene uredbe, se uporablja od 19. aprila 2020; |
| --- | --- |

(d)

točka 4 člena 1, kar zadeva člen 3a(7) Uredbe (ES) št. 924/2009 v delu, ki se nanaša na člen 3a(1) do (4) navedene uredbe, se uporablja od 19. aprila 2020;

| (e) | točka 4 člena 1, kar zadeva člen 3a(7) Uredbe (ES) št. 924/2009 v delu, ki se nanaša na člen 3a(5) in (6) navedene uredbe, se uporablja od 19. aprila 2021. |
| --- | --- |

(e)

točka 4 člena 1, kar zadeva člen 3a(7) Uredbe (ES) št. 924/2009 v delu, ki se nanaša na člen 3a(5) in (6) navedene uredbe, se uporablja od 19. aprila 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. marca 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 382, 23.10.2018, str. 7.

1

(2)  
  UL C 367, 10.10.2018, str. 28.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 4. marca 2019.

3

(4)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2560/2001 z dne 19. decembra 2001 o čezmejnih plačilih v eurih (UL L 344, 28.12.2001, str. 13).

4

(5)  Uredba (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001 (UL L 266, 9.10.2009, str. 11).

5

(6)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

6

---

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/42

---

UREDBA (EU) 2019/519 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. marca 2019

o spremembi Uredbe (EU) št. 167/2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Opis vozil kategorij T1 in T2 iz Uredbe (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) zahteva dodatna pojasnila glede položaja osi, ki je najbližje vozniku, za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom in glede načina izračuna višine težišča. Za natančno in enotno določevanje višine težišča vozil kategorije T2 bi se bilo treba sklicevati na mednarodno veljavne standarde, ki določajo težišče traktorja. |
| --- | --- |

(1)

Opis vozil kategorij T1 in T2 iz Uredbe (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) zahteva dodatna pojasnila glede položaja osi, ki je najbližje vozniku, za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom in glede načina izračuna višine težišča. Za natančno in enotno določevanje višine težišča vozil kategorije T2 bi se bilo treba sklicevati na mednarodno veljavne standarde, ki določajo težišče traktorja.

| (2) | Za pravilno in popolno izvajanje te uredbe ter na njeni podlagi sprejetih delegiranih in izvedbenih aktov je izredno pomembno, da so različni elementi kmetijskih traktorjev opredeljeni natančno in na podlagi analize njihovih tehničnih značilnosti. Glede na to, da razprave o opredelitvi kategorij potekajo v okviru ustreznih mednarodnih forumov, katerih članica je tudi Unija, bi morala Komisija tako delo upoštevati, da ne bi prišlo do nesorazmernih in negativnih učinkov na uporabo tehničnih zahtev in preizkusnih postopkov ali do negativnih posledic za proizvajalce, zlasti zelo specializiranih traktorjev. |
| --- | --- |

(2)

Za pravilno in popolno izvajanje te uredbe ter na njeni podlagi sprejetih delegiranih in izvedbenih aktov je izredno pomembno, da so različni elementi kmetijskih traktorjev opredeljeni natančno in na podlagi analize njihovih tehničnih značilnosti. Glede na to, da razprave o opredelitvi kategorij potekajo v okviru ustreznih mednarodnih forumov, katerih članica je tudi Unija, bi morala Komisija tako delo upoštevati, da ne bi prišlo do nesorazmernih in negativnih učinkov na uporabo tehničnih zahtev in preizkusnih postopkov ali do negativnih posledic za proizvajalce, zlasti zelo specializiranih traktorjev.

| (3) | V Uredbi (EU) št. 167/2013 bi bilo treba pojasniti, da izraz „zamenljivi stroji“ pomeni „zamenljivo opremo“ in s tem zagotoviti dosledno uporabo terminologije v celotnem besedilu navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V Uredbi (EU) št. 167/2013 bi bilo treba pojasniti, da izraz „zamenljivi stroji“ pomeni „zamenljivo opremo“ in s tem zagotoviti dosledno uporabo terminologije v celotnem besedilu navedene uredbe.

| (4) | V Uredbi (EU) št. 167/2013 se od uvoznikov zahteva, da ohranijo izvod certifikata o skladnosti v zvezi z izdelki, ki niso skladni z navedeno uredbo ali pomenijo resno tveganje. Pojasniti bi bilo treba, da to pomeni certifikat o EU-homologaciji. Navedeno uredbo bi zato bilo treba spremeniti z navedbo ustreznega dokumenta. |
| --- | --- |

(4)

V Uredbi (EU) št. 167/2013 se od uvoznikov zahteva, da ohranijo izvod certifikata o skladnosti v zvezi z izdelki, ki niso skladni z navedeno uredbo ali pomenijo resno tveganje. Pojasniti bi bilo treba, da to pomeni certifikat o EU-homologaciji. Navedeno uredbo bi zato bilo treba spremeniti z navedbo ustreznega dokumenta.

| (5) | Uredba (EU) št. 167/2013 zahteva, da se certifikatu o EU-homologaciji priložijo tudi rezultati preskusov. Pojasniti bi bilo treba, da to pomeni obrazec rezultatov preskusov. Navedeno uredbo bi zato bilo treba spremeniti z navedbo ustrezne priloge. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EU) št. 167/2013 zahteva, da se certifikatu o EU-homologaciji priložijo tudi rezultati preskusov. Pojasniti bi bilo treba, da to pomeni obrazec rezultatov preskusov. Navedeno uredbo bi zato bilo treba spremeniti z navedbo ustrezne priloge.

| (6) | Z Uredbo (EU) št. 167/2013 je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za obdobje petih let, ki se je izteklo 21. marca 2018. Ker obstaja stalna potreba po posodobitvi različnih elementov postopka homologacije iz navedene Uredbe in aktov, sprejetih na njeni podlagi, zlasti zaradi njihove prilagoditve tehničnemu napredku ali zaradi vnosa popravkov, bi bilo treba obdobje za prenos pooblastila podaljšati z možnostjo nadaljnjih samodejnih podaljšanj. |
| --- | --- |

(6)

Z Uredbo (EU) št. 167/2013 je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za obdobje petih let, ki se je izteklo 21. marca 2018. Ker obstaja stalna potreba po posodobitvi različnih elementov postopka homologacije iz navedene Uredbe in aktov, sprejetih na njeni podlagi, zlasti zaradi njihove prilagoditve tehničnemu napredku ali zaradi vnosa popravkov, bi bilo treba obdobje za prenos pooblastila podaljšati z možnostjo nadaljnjih samodejnih podaljšanj.

| (7) | Uredba (EU) št. 167/2013 se sklicuje na razveljavitev Direktive Sveta 74/347/EGS (4), dejansko pa bi se morala sklicevati na razveljavitev Direktive 2008/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki je kodificirala prejšnjo direktivo. Zato je treba navedeni sklic v Uredbi (EU) št. 167/2013 spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (EU) št. 167/2013 se sklicuje na razveljavitev Direktive Sveta 74/347/EGS (4), dejansko pa bi se morala sklicevati na razveljavitev Direktive 2008/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki je kodificirala prejšnjo direktivo. Zato je treba navedeni sklic v Uredbi (EU) št. 167/2013 spremeniti.

| (8) | Ker ta uredba spreminja Uredbo (EU) št. 167/2013, pri čemer ne razširja njene vsebine urejanja, in ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(8)

Ker ta uredba spreminja Uredbo (EU) št. 167/2013, pri čemer ne razširja njene vsebine urejanja, in ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (9) | Uredbo (EU) št. 167/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (EU) št. 167/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 167/2013

Uredba (EU) št. 167/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Ta uredba se ne uporablja za zamenljivo opremo, ki je popolnoma dvignjena od tal ali ni gibljiva okrog vertikalne osi, če se vozila, na katera je pritrjena, uporabljajo na cesti.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta uredba se ne uporablja za zamenljivo opremo, ki je popolnoma dvignjena od tal ali ni gibljiva okrog vertikalne osi, če se vozila, na katera je pritrjena, uporabljajo na cesti.“;

| (2) | v členu 4 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:






  „(2) | „kategorija T1“ zajema kolesne traktorje, pri katerih ima os, najbližja vozniku, širino koloteka najmanj 1 150 mm, katerih masa v neobremenjenem stanju, pripravljenem za vožnjo, presega 600 kg in katerih oddaljenost od tal ne presega 1 000 mm; pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je os, najbližja vozniku, tista, ki je opremljena s pnevmatikami z največjim premerom; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 4 se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„(2)

„kategorija T1“ zajema kolesne traktorje, pri katerih ima os, najbližja vozniku, širino koloteka najmanj 1 150 mm, katerih masa v neobremenjenem stanju, pripravljenem za vožnjo, presega 600 kg in katerih oddaljenost od tal ne presega 1 000 mm; pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je os, najbližja vozniku, tista, ki je opremljena s pnevmatikami z največjim premerom;

| (3) | „kategorija T2“ zajema kolesne traktorje, katerih najmanjša širina koloteka je manjša od 1 150 mm, katerih masa v neobremenjenem stanju, pripravljenem za vožnjo, presega 600 kg in katerih oddaljenost od tal ne presega 600 mm; če je višina težišča traktorja (določena v skladu s standardom ISO 789–6:1982 in izmerjena glede na tla), deljena s povprečnim najožjim kolotekom za vsako os, večja od 0,90, se največja konstrukcijsko določena hitrost omeji na 30 km/h;“; |
| --- | --- |

(3)

„kategorija T2“ zajema kolesne traktorje, katerih najmanjša širina koloteka je manjša od 1 150 mm, katerih masa v neobremenjenem stanju, pripravljenem za vožnjo, presega 600 kg in katerih oddaljenost od tal ne presega 600 mm; če je višina težišča traktorja (določena v skladu s standardom ISO 789–6:1982 in izmerjena glede na tla), deljena s povprečnim najožjim kolotekom za vsako os, večja od 0,90, se največja konstrukcijsko določena hitrost omeji na 30 km/h;“;

| (3) | v členu 12 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Uvozniki hranijo izvod certifikata o EU-homologaciji, tako da je organom za odobritev in organom za tržni nadzor na voljo za vpogled za obdobje 10 let po tem, ko je bilo vozilo dano na trg, in za obdobje petih let po tem, ko so bili sistem, sestavni del ali samostojna tehnična enota dani na trg, ter zagotovijo, da je opisna dokumentacija iz člena 24(10) na zahtevo na voljo tem organom.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 12 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Uvozniki hranijo izvod certifikata o EU-homologaciji, tako da je organom za odobritev in organom za tržni nadzor na voljo za vpogled za obdobje 10 let po tem, ko je bilo vozilo dano na trg, in za obdobje petih let po tem, ko so bili sistem, sestavni del ali samostojna tehnična enota dani na trg, ter zagotovijo, da je opisna dokumentacija iz člena 24(10) na zahtevo na voljo tem organom.“;

| (4) | v členu 25(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | obrazec rezultatov preskusa;“; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 25(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

obrazec rezultatov preskusa;“;

| (5) | v členu 39(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Prvi pododstavek se uporablja samo za vozila na ozemlju Unije, ki so ob izdelavi imela veljavno EU-homologacijo, niso pa bila niti registrirana niti dana v uporabo, preden je navedena EU-homologacija prenehala veljati.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 39(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Prvi pododstavek se uporablja samo za vozila na ozemlju Unije, ki so ob izdelavi imela veljavno EU-homologacijo, niso pa bila niti registrirana niti dana v uporabo, preden je navedena EU-homologacija prenehala veljati.“;

| (6) | v členu 71 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17(5), člena 18(4), člena 19(6), člena 20(8), člena 27(6), člena 28(6), člena 45(4), člena 49(3), člena 53(12), člena 61 in člena 70 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 22. marca 2013. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. Komisija pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila najpozneje do 22. junija 2022 in devet mesecev pred iztekom vsakega naslednjega petletnega obdobja.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 71 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 17(5), člena 18(4), člena 19(6), člena 20(8), člena 27(6), člena 28(6), člena 45(4), člena 49(3), člena 53(12), člena 61 in člena 70 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 22. marca 2013. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. Komisija pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila najpozneje do 22. junija 2022 in devet mesecev pred iztekom vsakega naslednjega petletnega obdobja.“;

| (7) | v členu 76 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Brez poseganja v člen 73(2) te uredbe se direktive 76/432/EGS, 76/763/EGS, 77/537/EGS, 78/764/EGS, 80/720/EGS, 86/297/EGS, 86/298/EGS, 86/415/EGS, 87/402/EGS, 2000/25/ES, 2003/37/ES, 2008/2/ES, 2009/57/ES, 2009/58/ES, 2009/59/ES, 2009/60/ES, 2009/61/ES, 2009/63/ES, 2009/64/ES, 2009/66/ES, 2009/68/ES, 2009/75/ES, 2009/76/ES in 2009/144/ES razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2016.“. |
| --- | --- |

(7)

v členu 76 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v člen 73(2) te uredbe se direktive 76/432/EGS, 76/763/EGS, 77/537/EGS, 78/764/EGS, 80/720/EGS, 86/297/EGS, 86/298/EGS, 86/415/EGS, 87/402/EGS, 2000/25/ES, 2003/37/ES, 2008/2/ES, 2009/57/ES, 2009/58/ES, 2009/59/ES, 2009/60/ES, 2009/61/ES, 2009/63/ES, 2009/64/ES, 2009/66/ES, 2009/68/ES, 2009/75/ES, 2009/76/ES in 2009/144/ES razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2016.“.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. marca 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 440, 6.12.2018, str. 104.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. februarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 4. marca 2019.

2

(3)  Uredba (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (UL L 60, 2.3.2013, str. 1).

3

(4)  Direktiva Sveta 74/347/EGS z dne 25. junija 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o vidnem polju in brisalcih vetrobranskega stekla za kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (UL L 191, 15.7.1974, str. 5).

4

(5)  Direktiva 2008/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o vidnem polju in brisalcih vetrobranskega stekla za kmetijske ali gozdarske traktorje na kolesih (UL L 24, 29.1.2008, str. 30).

5

---

DIREKTIVE

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/45

---

DIREKTIVA (EU) 2019/520 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. marca 2019

o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno direktivo zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba navedeno direktivo zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Zaželeno je doseči široko uvedbo elektronskih cestninskih sistemov v državah članicah in sosednjih državah ter imeti v čim večji meri zanesljive, uporabniku prijazne in stroškovno učinkovite sisteme, prilagojene prihodnjemu razvoju politike na ravni Unije v zvezi z zaračunavanjem uporabe cest in prihodnjemu tehničnemu razvoju. Tako je potrebno, da elektronski cestninski sistemi postanejo interoperabilni, in sicer da se zmanjšajo stroški plačevanja cestnin po Uniji ter bremena, povezana s tem plačevanjem. |
| --- | --- |

(2)

Zaželeno je doseči široko uvedbo elektronskih cestninskih sistemov v državah članicah in sosednjih državah ter imeti v čim večji meri zanesljive, uporabniku prijazne in stroškovno učinkovite sisteme, prilagojene prihodnjemu razvoju politike na ravni Unije v zvezi z zaračunavanjem uporabe cest in prihodnjemu tehničnemu razvoju. Tako je potrebno, da elektronski cestninski sistemi postanejo interoperabilni, in sicer da se zmanjšajo stroški plačevanja cestnin po Uniji ter bremena, povezana s tem plačevanjem.

| (3) | Interoperabilni elektronski cestninski sistemi pripomorejo k doseganju ciljev, opredeljenih v pravu Unije o cestninah. |
| --- | --- |

(3)

Interoperabilni elektronski cestninski sistemi pripomorejo k doseganju ciljev, opredeljenih v pravu Unije o cestninah.

| (4) | Nezadostna interoperabilnost je velik problem pri elektronskih cestninskih sistemih, pri katerih je dolgovana cestnina odvisna od razdalje, ki jo prevozi vozilo (cestninjenje glede na prevoženo razdaljo), ali je vezana na prehod vozila skozi določeno točko (na primer kordonsko cestninjenje). Določbe o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov bi se morale zato uporabljati le za te sisteme, ne pa tudi za sisteme, pri katerih je dolgovana cestnina odvisna od tega, koliko časa vozilo uporablja infrastrukturo, za katero se zaračunava cestnina (na primer sistemi, ki temeljijo na času, kot so vinjete). |
| --- | --- |

(4)

Nezadostna interoperabilnost je velik problem pri elektronskih cestninskih sistemih, pri katerih je dolgovana cestnina odvisna od razdalje, ki jo prevozi vozilo (cestninjenje glede na prevoženo razdaljo), ali je vezana na prehod vozila skozi določeno točko (na primer kordonsko cestninjenje). Določbe o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov bi se morale zato uporabljati le za te sisteme, ne pa tudi za sisteme, pri katerih je dolgovana cestnina odvisna od tega, koliko časa vozilo uporablja infrastrukturo, za katero se zaračunava cestnina (na primer sistemi, ki temeljijo na času, kot so vinjete).

| (5) | Čezmejno izvrševanje obveznosti plačila cestnin v Uniji je velik problem pri vseh vrstah sistemov, bodisi pri sistemih, ki temeljijo na prevoženi razdalji, kordonskem cestninjenju, ali sistemih, ki temeljijo na času, elektronskih ali ročnih. Za reševanje problema čezmejnega izvrševanja zaradi neplačila cestnine bi morale določbe v zvezi s čezmejno izmenjavo informacij veljati za vse te sisteme. |
| --- | --- |

(5)

Čezmejno izvrševanje obveznosti plačila cestnin v Uniji je velik problem pri vseh vrstah sistemov, bodisi pri sistemih, ki temeljijo na prevoženi razdalji, kordonskem cestninjenju, ali sistemih, ki temeljijo na času, elektronskih ali ročnih. Za reševanje problema čezmejnega izvrševanja zaradi neplačila cestnine bi morale določbe v zvezi s čezmejno izmenjavo informacij veljati za vse te sisteme.

| (6) | V nacionalnem pravu se lahko kršitev neplačila cestnine opredeli kot prekršek ali kot kaznivo dejanje. Ta direktiva bi se morala uporabljati ne glede na klasifikacijo kršitve. |
| --- | --- |

(6)

V nacionalnem pravu se lahko kršitev neplačila cestnine opredeli kot prekršek ali kot kaznivo dejanje. Ta direktiva bi se morala uporabljati ne glede na klasifikacijo kršitve.

| (7) | Ker za parkirnine v Uniji ni skladne klasifikacije in ker so posredno povezane z uporabo infrastrukture, parkirnine ne bi smele biti vključene v področje uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(7)

Ker za parkirnine v Uniji ni skladne klasifikacije in ker so posredno povezane z uporabo infrastrukture, parkirnine ne bi smele biti vključene v področje uporabe te direktive.

| (8) | Za interoperabilnost elektronskih cestninskih sistemov je potrebna določena harmonizacija uporabljene tehnologije in vmesnikov med komponentami interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(8)

Za interoperabilnost elektronskih cestninskih sistemov je potrebna določena harmonizacija uporabljene tehnologije in vmesnikov med komponentami interoperabilnosti.

| (9) | Harmonizacijo tehnologij in vmesnikov bi bilo treba podpreti z razvojem in vzdrževanjem ustreznih odprtih in javnih standardov, ki bi morali biti nediskriminatorno na voljo vsem dobaviteljem sistemov. |
| --- | --- |

(9)

Harmonizacijo tehnologij in vmesnikov bi bilo treba podpreti z razvojem in vzdrževanjem ustreznih odprtih in javnih standardov, ki bi morali biti nediskriminatorno na voljo vsem dobaviteljem sistemov.

| (10) | Da bi lahko ponudniki storitev evropskega elektronskega cestninjenja (EETS) s svojimi napravami v vozilih zagotovili zahtevane komunikacijske tehnologije, bi jim moralo biti dovoljeno, da uporabijo drugo strojno in programsko opremo, ki je že v vozilu – kot so satelitski navigacijski sistemi ali prenosne naprave – in da se z njo povežejo. |
| --- | --- |

(10)

Da bi lahko ponudniki storitev evropskega elektronskega cestninjenja (EETS) s svojimi napravami v vozilih zagotovili zahtevane komunikacijske tehnologije, bi jim moralo biti dovoljeno, da uporabijo drugo strojno in programsko opremo, ki je že v vozilu – kot so satelitski navigacijski sistemi ali prenosne naprave – in da se z njo povežejo.

| (11) | Upoštevati bi bilo treba posebne značilnosti elektronskih cestninskih sistemov, ki se trenutno uporabljajo za lahka vozila. Glede na to, da noben tovrstni elektronski cestninski sistem trenutno ne uporablja satelitskega določanja položaja ali mobilne komunikacije, bi morali imeti ponudniki EETS možnost, da uporabnikom lahkih vozil v omejenem obdobju zagotavljajo napravo v vozilu, ki je primerna samo za uporabo z mikrovalovno tehnologijo na frekvenci 5,8 GHz. To odstopanje ne bi smelo posegati v pravico držav članic, da za lahka vozila uporabljajo satelitsko cestninjenje. |
| --- | --- |

(11)

Upoštevati bi bilo treba posebne značilnosti elektronskih cestninskih sistemov, ki se trenutno uporabljajo za lahka vozila. Glede na to, da noben tovrstni elektronski cestninski sistem trenutno ne uporablja satelitskega določanja položaja ali mobilne komunikacije, bi morali imeti ponudniki EETS možnost, da uporabnikom lahkih vozil v omejenem obdobju zagotavljajo napravo v vozilu, ki je primerna samo za uporabo z mikrovalovno tehnologijo na frekvenci 5,8 GHz. To odstopanje ne bi smelo posegati v pravico držav članic, da za lahka vozila uporabljajo satelitsko cestninjenje.

| (12) | Pri cestninskih sistemih, ki temeljijo na tehnologiji samodejnega prepoznavanja registrskih tablic (ANPR), je potrebnih več ročnih preverjanj cestninskih transakcij s strani podpornih storitev kot pri sistemih, ki uporabljajo naprave v vozilih. Sistemi, ki uporabljajo naprave v vozilih, so učinkovitejši za velika območja elektronskega cestninjenja, sistemi, ki uporabljajo tehnologijo ANPR, pa so primernejši za manjša območja, kot so cestnine v mestih, kjer bi uporaba naprav v vozilih povzročila nesorazmerne stroške ali upravna bremena. Tehnologija ANPR je lahko koristna zlasti v kombinaciji z drugimi tehnologijami. |
| --- | --- |

(12)

Pri cestninskih sistemih, ki temeljijo na tehnologiji samodejnega prepoznavanja registrskih tablic (ANPR), je potrebnih več ročnih preverjanj cestninskih transakcij s strani podpornih storitev kot pri sistemih, ki uporabljajo naprave v vozilih. Sistemi, ki uporabljajo naprave v vozilih, so učinkovitejši za velika območja elektronskega cestninjenja, sistemi, ki uporabljajo tehnologijo ANPR, pa so primernejši za manjša območja, kot so cestnine v mestih, kjer bi uporaba naprav v vozilih povzročila nesorazmerne stroške ali upravna bremena. Tehnologija ANPR je lahko koristna zlasti v kombinaciji z drugimi tehnologijami.

| (13) | Glede na tehnični razvoj, povezan z rešitvami, ki temeljijo na tehnologiji ANPR, bi bilo treba organe za standardizacijo spodbuditi k opredelitvi potrebnih tehničnih standardov. |
| --- | --- |

(13)

Glede na tehnični razvoj, povezan z rešitvami, ki temeljijo na tehnologiji ANPR, bi bilo treba organe za standardizacijo spodbuditi k opredelitvi potrebnih tehničnih standardov.

| (14) | Posebne pravice in obveznosti ponudnikov EETS bi se morale uporabljati za subjekte, ki dokažejo, da so izpolnila določene pogoje, in ki so registrirana kot ponudniki EETS v državi članici sedeža. |
| --- | --- |

(14)

Posebne pravice in obveznosti ponudnikov EETS bi se morale uporabljati za subjekte, ki dokažejo, da so izpolnila določene pogoje, in ki so registrirana kot ponudniki EETS v državi članici sedeža.

| (15) | Pravice in obveznosti glavnih akterjev v okviru EETS, namreč ponudnikov EETS, izvajalcev cestninjenja in uporabnikov EETS, bi morale biti jasno opredeljene, da se zagotovi pošteno in učinkovito delovanje trga. |
| --- | --- |

(15)

Pravice in obveznosti glavnih akterjev v okviru EETS, namreč ponudnikov EETS, izvajalcev cestninjenja in uporabnikov EETS, bi morale biti jasno opredeljene, da se zagotovi pošteno in učinkovito delovanje trga.

| (16) | Posebej pomembno je, da se zaščitijo nekatere pravice ponudnikov EETS, kot je pravica do varstva poslovno občutljivih podatkov, ne da bi to negativno vplivalo na kakovost storitev, ki jih zagotavljajo izvajalcem cestninjenja in uporabnikom EETS. Izvajalec cestninjenja zlasti ne bi smel razkrivati poslovno občutljivih podatkov tekmecem ponudnika EETS. Količina in vrsta podatkov, ki jih ponudniki EETS sporočijo izvajalcem cestninjenja za obračunavanje in zaračunavanje cestnin ali za to, da se preveri obračun cestnin za vozila, ki jih ponudniki EETS zaračunajo uporabnikom EETS, bi morali biti čim bolj omejeni. |
| --- | --- |

(16)

Posebej pomembno je, da se zaščitijo nekatere pravice ponudnikov EETS, kot je pravica do varstva poslovno občutljivih podatkov, ne da bi to negativno vplivalo na kakovost storitev, ki jih zagotavljajo izvajalcem cestninjenja in uporabnikom EETS. Izvajalec cestninjenja zlasti ne bi smel razkrivati poslovno občutljivih podatkov tekmecem ponudnika EETS. Količina in vrsta podatkov, ki jih ponudniki EETS sporočijo izvajalcem cestninjenja za obračunavanje in zaračunavanje cestnin ali za to, da se preveri obračun cestnin za vozila, ki jih ponudniki EETS zaračunajo uporabnikom EETS, bi morali biti čim bolj omejeni.

| (17) | Od ponudnikov EETS bi bilo treba zahtevati, da pri izvrševanju v celoti sodelujejo z izvajalci cestninjenja in tako prispevajo k večji splošni učinkovitosti elektronskih cestninskih sistemov. Zato bi bilo treba izvajalcem cestninjenja omogočiti, da od ponudnika EETS, če obstaja sum neplačila cestnine, zahtevajo podatke o vozilu in lastniku ali imetniku vozila, ki je stranka ponudnika EETS, pod pogojem, da se ti podatki ne uporabljajo za noben drug namen kot za izvrševanje. |
| --- | --- |

(17)

Od ponudnikov EETS bi bilo treba zahtevati, da pri izvrševanju v celoti sodelujejo z izvajalci cestninjenja in tako prispevajo k večji splošni učinkovitosti elektronskih cestninskih sistemov. Zato bi bilo treba izvajalcem cestninjenja omogočiti, da od ponudnika EETS, če obstaja sum neplačila cestnine, zahtevajo podatke o vozilu in lastniku ali imetniku vozila, ki je stranka ponudnika EETS, pod pogojem, da se ti podatki ne uporabljajo za noben drug namen kot za izvrševanje.

| (18) | Da bi se lahko ponudniki EETS nediskriminatorno potegovali za vse stranke na določenem območju EETS, je pomembno, da se lahko za to območje akreditirajo dovolj zgodaj, tako da lahko svoje storitve uporabnikom zagotavljajo že prvi dan delovanja cestninskega sistema. |
| --- | --- |

(18)

Da bi se lahko ponudniki EETS nediskriminatorno potegovali za vse stranke na določenem območju EETS, je pomembno, da se lahko za to območje akreditirajo dovolj zgodaj, tako da lahko svoje storitve uporabnikom zagotavljajo že prvi dan delovanja cestninskega sistema.

| (19) | Izvajalci cestninjenja bi morali ponudnikom EETS omogočiti nediskriminatoren dostop do njihovih območij EETS. |
| --- | --- |

(19)

Izvajalci cestninjenja bi morali ponudnikom EETS omogočiti nediskriminatoren dostop do njihovih območij EETS.

| (20) | Da se zagotovita preglednost in nediskriminatoren dostop do območij EETS za vse ponudnike EETS, bi morali izvajalci cestninjenja vse potrebne informacije v zvezi s pravicami dostopa objaviti v izjavi o območju EETS. |
| --- | --- |

(20)

Da se zagotovita preglednost in nediskriminatoren dostop do območij EETS za vse ponudnike EETS, bi morali izvajalci cestninjenja vse potrebne informacije v zvezi s pravicami dostopa objaviti v izjavi o območju EETS.

| (21) | Vsi rabati ali popusti za uporabnike naprav v vozilih, ki jih pri cestnini ponuja država članica ali izvajalec cestninjenja, bi morali biti pregledni, javno objavljeni in strankam ponudnikov EETS na voljo pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(21)

Vsi rabati ali popusti za uporabnike naprav v vozilih, ki jih pri cestnini ponuja država članica ali izvajalec cestninjenja, bi morali biti pregledni, javno objavljeni in strankam ponudnikov EETS na voljo pod enakimi pogoji.

| (22) | Ponudniki EETS bi morali biti upravičeni do poštenega nadomestila, obračunanega na podlagi pregledne, nediskriminatorne in enake metodologije. |
| --- | --- |

(22)

Ponudniki EETS bi morali biti upravičeni do poštenega nadomestila, obračunanega na podlagi pregledne, nediskriminatorne in enake metodologije.

| (23) | Izvajalci cestninjenja bi morali imeti možnost, da od nadomestila ponudnikom EETS odštejejo ustrezne stroške, ki nastanejo pri zagotavljanju, upravljanju in vzdrževanju tistih elementov elektronskega cestninskega sistema, ki zadevajo EETS. |
| --- | --- |

(23)

Izvajalci cestninjenja bi morali imeti možnost, da od nadomestila ponudnikom EETS odštejejo ustrezne stroške, ki nastanejo pri zagotavljanju, upravljanju in vzdrževanju tistih elementov elektronskega cestninskega sistema, ki zadevajo EETS.

| (24) | Ponudniki EETS bi morali izvajalcu cestninjenja plačati vse cestnine, ki jih dolgujejo njihove stranke, vendar pa ponudniki EETS ne bi smeli biti odgovorni za plačilo cestnine, ki je njihove stranke niso plačale, če imajo stranke napravo v vozilu, za katero so izvajalcu cestnine sporočile, da je bila razveljavljena. |
| --- | --- |

(24)

Ponudniki EETS bi morali izvajalcu cestninjenja plačati vse cestnine, ki jih dolgujejo njihove stranke, vendar pa ponudniki EETS ne bi smeli biti odgovorni za plačilo cestnine, ki je njihove stranke niso plačale, če imajo stranke napravo v vozilu, za katero so izvajalcu cestnine sporočile, da je bila razveljavljena.

| (25) | Če pravni subjekt, ki je ponudnik storitev cestninjenja, opravlja tudi druge naloge v elektronskem cestninskem sistemu ali druge dejavnosti, ki niso neposredno povezane z elektronskim cestninjenjem, bi bilo treba od njega zahtevati, da vodi računovodske evidence, ki omogočajo jasno razlikovanje med stroški in prihodki, povezanimi z zagotavljanjem storitev cestninjenja, ter stroški in prihodki, povezanimi z drugimi dejavnostmi, in na zahtevo da informacije o teh stroških in prihodkih, povezanih z zagotavljanjem storitev cestninjenja, posreduje ustreznemu spravnemu organu ali sodnemu organu. Navzkrižno subvencioniranje med dejavnostmi, izvedenimi v vlogi ponudnika storitev cestninjenja, in drugimi dejavnostmi ne bi smelo biti dovoljeno. |
| --- | --- |

(25)

Če pravni subjekt, ki je ponudnik storitev cestninjenja, opravlja tudi druge naloge v elektronskem cestninskem sistemu ali druge dejavnosti, ki niso neposredno povezane z elektronskim cestninjenjem, bi bilo treba od njega zahtevati, da vodi računovodske evidence, ki omogočajo jasno razlikovanje med stroški in prihodki, povezanimi z zagotavljanjem storitev cestninjenja, ter stroški in prihodki, povezanimi z drugimi dejavnostmi, in na zahtevo da informacije o teh stroških in prihodkih, povezanih z zagotavljanjem storitev cestninjenja, posreduje ustreznemu spravnemu organu ali sodnemu organu. Navzkrižno subvencioniranje med dejavnostmi, izvedenimi v vlogi ponudnika storitev cestninjenja, in drugimi dejavnostmi ne bi smelo biti dovoljeno.

| (26) | Uporabniki bi morali imeti možnost, da EETS naročijo pri katerem koli ponudniku EETS ne glede na svoje državljanstvo, državo članico prebivališča ali državo članico registracije vozila. |
| --- | --- |

(26)

Uporabniki bi morali imeti možnost, da EETS naročijo pri katerem koli ponudniku EETS ne glede na svoje državljanstvo, državo članico prebivališča ali državo članico registracije vozila.

| (27) | Da se prepreči dvojno plačevanje in se uporabnikom zagotovi pravna varnost, bi se moralo plačilo cestnine ponudniku EETS obravnavati kot izpolnitev obveznosti uporabnika do ustreznega izvajalca cestninjenja. |
| --- | --- |

(27)

Da se prepreči dvojno plačevanje in se uporabnikom zagotovi pravna varnost, bi se moralo plačilo cestnine ponudniku EETS obravnavati kot izpolnitev obveznosti uporabnika do ustreznega izvajalca cestninjenja.

| (28) | Pogodbena razmerja med izvajalci cestninjenja in ponudniki EETS bi morala med drugim zagotavljati, da se cestnine pravilno plačujejo. |
| --- | --- |

(28)

Pogodbena razmerja med izvajalci cestninjenja in ponudniki EETS bi morala med drugim zagotavljati, da se cestnine pravilno plačujejo.

| (29) | Za reševanje sporov med izvajalci cestninjenja in ponudniki EETS pri pogodbenih pogajanjih ter v njihovih pogodbenih razmerjih bi bilo treba uvesti postopek mediacije. Izvajalci cestninjenja in ponudniki EETS, ki želijo rešiti spor glede pravice do nediskriminatornega dostopa do območij EETS, bi se morali posvetovati z nacionalnimi spravnimi organi. |
| --- | --- |

(29)

Za reševanje sporov med izvajalci cestninjenja in ponudniki EETS pri pogodbenih pogajanjih ter v njihovih pogodbenih razmerjih bi bilo treba uvesti postopek mediacije. Izvajalci cestninjenja in ponudniki EETS, ki želijo rešiti spor glede pravice do nediskriminatornega dostopa do območij EETS, bi se morali posvetovati z nacionalnimi spravnimi organi.

| (30) | Spravni organi bi morali biti pooblaščeni za preverjanje, ali so pogodbeni pogoji, ki se naložijo ponudnikom EETS, nediskriminatorni. Zlasti bi morali biti pooblaščeni za preverjanje, ali je nadomestilo, ki ga izvajalec cestninjenja ponudi ponudnikom EETS, skladno z načeli iz te direktive. |
| --- | --- |

(30)

Spravni organi bi morali biti pooblaščeni za preverjanje, ali so pogodbeni pogoji, ki se naložijo ponudnikom EETS, nediskriminatorni. Zlasti bi morali biti pooblaščeni za preverjanje, ali je nadomestilo, ki ga izvajalec cestninjenja ponudi ponudnikom EETS, skladno z načeli iz te direktive.

| (31) | Prometni podatki o uporabnikih EETS so bistveni za izboljšanje prometnih politik držav članic. Države članice bi zato morale imeti možnost, da od ponudnikov storitev cestninjenja, vključno s ponudniki EETS, zahtevajo te podatke v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov, da bi oblikovale prometne politike in izboljšale upravljanje prometa ali da bi jih uporabile v druge nekomercialne državne namene. |
| --- | --- |

(31)

Prometni podatki o uporabnikih EETS so bistveni za izboljšanje prometnih politik držav članic. Države članice bi zato morale imeti možnost, da od ponudnikov storitev cestninjenja, vključno s ponudniki EETS, zahtevajo te podatke v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov, da bi oblikovale prometne politike in izboljšale upravljanje prometa ali da bi jih uporabile v druge nekomercialne državne namene.

| (32) | Potreben je okvir, ki določa postopke, s katerimi se ponudniki EETS akreditirajo za posamezno območje EETS in ki zagotavljajo pravičen dostop do trga in hkrati zagotavljajo zadostno raven storitev. V izjavi o območju EETS bi moral biti podrobno opredeljen postopek akreditacije ponudnikov EETS na tem območju in predvsem postopek za preverjanje skladnosti s specifikacijami in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti. Postopek bi moral biti enak za vse ponudnike EETS. |
| --- | --- |

(32)

Potreben je okvir, ki določa postopke, s katerimi se ponudniki EETS akreditirajo za posamezno območje EETS in ki zagotavljajo pravičen dostop do trga in hkrati zagotavljajo zadostno raven storitev. V izjavi o območju EETS bi moral biti podrobno opredeljen postopek akreditacije ponudnikov EETS na tem območju in predvsem postopek za preverjanje skladnosti s specifikacijami in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti. Postopek bi moral biti enak za vse ponudnike EETS.

| (33) | Da se akterjem na trgu EETS olajša dostop do informacij, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da vse pomembne podatke glede EETS zberejo in objavijo v javno dostopnih nacionalnih registrih. |
| --- | --- |

(33)

Da se akterjem na trgu EETS olajša dostop do informacij, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da vse pomembne podatke glede EETS zberejo in objavijo v javno dostopnih nacionalnih registrih.

| (34) | Da se omogoči tehnološki napredek, je pomembno, da imajo izvajalci cestninjenja možnost preskusiti nove tehnologije ali koncepte cestninjenja. Vendar bi morali biti taki preskusi omejeni, sodelovanje pa za ponudnike EETS ne bi smelo biti obvezno. Komisija bi morala imeti možnost, da takih preskusov ne odobri, če bi lahko ogrozili pravilno delovanje rednih elektronskih cestninskih sistemov ali EETS. |
| --- | --- |

(34)

Da se omogoči tehnološki napredek, je pomembno, da imajo izvajalci cestninjenja možnost preskusiti nove tehnologije ali koncepte cestninjenja. Vendar bi morali biti taki preskusi omejeni, sodelovanje pa za ponudnike EETS ne bi smelo biti obvezno. Komisija bi morala imeti možnost, da takih preskusov ne odobri, če bi lahko ogrozili pravilno delovanje rednih elektronskih cestninskih sistemov ali EETS.

| (35) | Velike razlike v tehničnih specifikacijah elektronskih cestninskih sistemov bi lahko ovirale doseganje interoperabilnosti elektronskih cestnin po vsej Uniji in tako prispevale k ohranjanju trenutnega stanja, ko uporabniki potrebujejo več naprav v vozilih za plačilo cestnine v Uniji. To stanje negativno vpliva na učinkovitost prevozov, stroškovno učinkovitost cestninskih sistemov in izpolnjevanje ciljev prometne politike. Zato bi bilo treba obravnavati vzroke za to stanje. |
| --- | --- |

(35)

Velike razlike v tehničnih specifikacijah elektronskih cestninskih sistemov bi lahko ovirale doseganje interoperabilnosti elektronskih cestnin po vsej Uniji in tako prispevale k ohranjanju trenutnega stanja, ko uporabniki potrebujejo več naprav v vozilih za plačilo cestnine v Uniji. To stanje negativno vpliva na učinkovitost prevozov, stroškovno učinkovitost cestninskih sistemov in izpolnjevanje ciljev prometne politike. Zato bi bilo treba obravnavati vzroke za to stanje.

| (36) | Medtem ko se čezmejna interoperabilnost izboljšuje po vsej Uniji, je srednje- do dolgoročni cilj omogočiti potovanje po vsej Uniji z eno samo napravo v vozilu. Da bi se izognili upravnim bremenom in stroškom za uporabnike cest, je pomembno, da Komisija pripravi časovni načrt za doseganje tega cilja ter olajša prosto gibanje oseb in blaga v Uniji, ne da bi to negativno vplivalo na konkurenco na trgu. |
| --- | --- |

(36)

Medtem ko se čezmejna interoperabilnost izboljšuje po vsej Uniji, je srednje- do dolgoročni cilj omogočiti potovanje po vsej Uniji z eno samo napravo v vozilu. Da bi se izognili upravnim bremenom in stroškom za uporabnike cest, je pomembno, da Komisija pripravi časovni načrt za doseganje tega cilja ter olajša prosto gibanje oseb in blaga v Uniji, ne da bi to negativno vplivalo na konkurenco na trgu.

| (37) | Ker je EETS tržna dejavnost, ponudniki EETS ne bi smeli biti dolžni zagotavljati storitev po vsej Uniji. V interesu uporabnikov pa bi morali ponudniki EETS pokrivati vsa območja EETS v vsaki državi članici, v kateri želijo zagotavljati svoje storitve. Poleg tega bi morala Komisija oceniti, ali prožnost, ki jo imajo ponudniki EETS, vodi do izključenosti malih ali obrobnih območij EETS iz EETS, in po potrebi sprejeti ukrepe. |
| --- | --- |

(37)

Ker je EETS tržna dejavnost, ponudniki EETS ne bi smeli biti dolžni zagotavljati storitev po vsej Uniji. V interesu uporabnikov pa bi morali ponudniki EETS pokrivati vsa območja EETS v vsaki državi članici, v kateri želijo zagotavljati svoje storitve. Poleg tega bi morala Komisija oceniti, ali prožnost, ki jo imajo ponudniki EETS, vodi do izključenosti malih ali obrobnih območij EETS iz EETS, in po potrebi sprejeti ukrepe.

| (38) | V izjavi o območju EETS bi bilo treba podrobno opisati okvirne pogoje poslovanja ponudnikov EETS na zadevnem območju EETS. Opisati bi bilo treba zlasti metodologijo, ki se uporablja za obračun nadomestila ponudnikom EETS. |
| --- | --- |

(38)

V izjavi o območju EETS bi bilo treba podrobno opisati okvirne pogoje poslovanja ponudnikov EETS na zadevnem območju EETS. Opisati bi bilo treba zlasti metodologijo, ki se uporablja za obračun nadomestila ponudnikom EETS.

| (39) | Izvajalec cestninjenja bi moral ob začetku uporabe novega elektronskega cestninskega sistema ali bistvenih spremembah obstoječega sistema pravočasno objaviti nove ali posodobljene izjave o območju EETS, da bi se ponudniki EETS lahko akreditirali ali ponovno akreditirali v sistemu najpozneje en mesec pred dnevom začetka njegovega delovanja. Izvajalec cestninjenja bi moral zasnovati in upoštevati postopek akreditacije oziroma ponovne akreditacije ponudnikov EETS tako, da bi se lahko postopek zaključil najpozneje en mesec pred začetkom delovanja novega ali bistveno spremenjenega sistema. Izvajalci cestninjenja bi morali spoštovati svoj del načrtovanega postopka, kot je opredeljen v izjavi o območju EETS. |
| --- | --- |

(39)

Izvajalec cestninjenja bi moral ob začetku uporabe novega elektronskega cestninskega sistema ali bistvenih spremembah obstoječega sistema pravočasno objaviti nove ali posodobljene izjave o območju EETS, da bi se ponudniki EETS lahko akreditirali ali ponovno akreditirali v sistemu najpozneje en mesec pred dnevom začetka njegovega delovanja. Izvajalec cestninjenja bi moral zasnovati in upoštevati postopek akreditacije oziroma ponovne akreditacije ponudnikov EETS tako, da bi se lahko postopek zaključil najpozneje en mesec pred začetkom delovanja novega ali bistveno spremenjenega sistema. Izvajalci cestninjenja bi morali spoštovati svoj del načrtovanega postopka, kot je opredeljen v izjavi o območju EETS.

| (40) | Izvajalci cestninjenja od ponudnikov EETS ne bi smeli zahtevati posebnih tehničnih rešitev, ki bi lahko ogrozile interoperabilnost z drugimi območji EETS in obstoječimi komponentami interoperabilnosti ponudnika EETS. |
| --- | --- |

(40)

Izvajalci cestninjenja od ponudnikov EETS ne bi smeli zahtevati posebnih tehničnih rešitev, ki bi lahko ogrozile interoperabilnost z drugimi območji EETS in obstoječimi komponentami interoperabilnosti ponudnika EETS.

| (41) | EETS ima potencial za znatno zmanjšanje upravnih stroškov in bremen mednarodnih cestnih prevoznikov in voznikov. |
| --- | --- |

(41)

EETS ima potencial za znatno zmanjšanje upravnih stroškov in bremen mednarodnih cestnih prevoznikov in voznikov.

| (42) | Ponudnikom EETS bi moralo biti dovoljeno izdajati račune uporabnikom EETS. Vendar pa bi morali imeti izvajalci cestninjenja možnost zahtevati, da se računi pošljejo v njihovem imenu in za njihov račun, saj bi imelo lahko izdajanje računov neposredno v imenu ponudnika EETS na nekaterih območjih EETS negativne upravne in davčne posledice. |
| --- | --- |

(42)

Ponudnikom EETS bi moralo biti dovoljeno izdajati račune uporabnikom EETS. Vendar pa bi morali imeti izvajalci cestninjenja možnost zahtevati, da se računi pošljejo v njihovem imenu in za njihov račun, saj bi imelo lahko izdajanje računov neposredno v imenu ponudnika EETS na nekaterih območjih EETS negativne upravne in davčne posledice.

| (43) | Vsaka država članica z najmanj dvema območjema EETS bi morala imenovati kontaktno pisarno za ponudnike EETS, ki želijo zagotavljati EETS na njenem ozemlju, da se olajšajo njihovi stiki z izvajalci cestninjenja. |
| --- | --- |

(43)

Vsaka država članica z najmanj dvema območjema EETS bi morala imenovati kontaktno pisarno za ponudnike EETS, ki želijo zagotavljati EETS na njenem ozemlju, da se olajšajo njihovi stiki z izvajalci cestninjenja.

| (44) | Elektronsko cestninjenje in druge storitve, kot so aplikacije kooperativnih inteligentnih prometnih sistemov (C-ITS), uporabljajo podobne tehnologije in sosednje frekvenčne pasove za komunikacijo kratkega dosega med vozili ter med vozili in infrastrukturo. V prihodnosti bi bilo treba raziskati možnosti za uporabo drugih nastajajočih tehnologij za elektronsko cestninjenje, pri čemer bi bilo treba temeljito oceniti stroške, koristi ter tehnične ovire in morebitne rešitve zanje. Pomembno je izvesti ukrepe za zaščito obstoječih naložb v mikrovalovno tehnologijo na frekvenci 5,8 GHz pred motnjami s strani drugih tehnologij. |
| --- | --- |

(44)

Elektronsko cestninjenje in druge storitve, kot so aplikacije kooperativnih inteligentnih prometnih sistemov (C-ITS), uporabljajo podobne tehnologije in sosednje frekvenčne pasove za komunikacijo kratkega dosega med vozili ter med vozili in infrastrukturo. V prihodnosti bi bilo treba raziskati možnosti za uporabo drugih nastajajočih tehnologij za elektronsko cestninjenje, pri čemer bi bilo treba temeljito oceniti stroške, koristi ter tehnične ovire in morebitne rešitve zanje. Pomembno je izvesti ukrepe za zaščito obstoječih naložb v mikrovalovno tehnologijo na frekvenci 5,8 GHz pred motnjami s strani drugih tehnologij.

| (45) | Države članice bi morale imeti brez poseganja v pravo o državni pomoči in konkurenčno pravo možnost, da razvijajo ukrepe za spodbujanje elektronskega pobiranja in zaračunavanja cestnine. |
| --- | --- |

(45)

Države članice bi morale imeti brez poseganja v pravo o državni pomoči in konkurenčno pravo možnost, da razvijajo ukrepe za spodbujanje elektronskega pobiranja in zaračunavanja cestnine.

| (46) | Kadar organi za standardizacijo pregledujejo standarde, ki zadevajo EETS, bi morale ustrezne prehodne ureditve zagotavljati kontinuiteto EETS ter združljivost komponent interoperabilnosti, ki so v trenutku pregleda standardov že v uporabi, s cestninskimi sistemi. |
| --- | --- |

(46)

Kadar organi za standardizacijo pregledujejo standarde, ki zadevajo EETS, bi morale ustrezne prehodne ureditve zagotavljati kontinuiteto EETS ter združljivost komponent interoperabilnosti, ki so v trenutku pregleda standardov že v uporabi, s cestninskimi sistemi.

| (47) | EETS bi moral omogočati razvoj intermodalnosti, pri čemer pa bi bilo treba spoštovati načeli „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“. |
| --- | --- |

(47)

EETS bi moral omogočati razvoj intermodalnosti, pri čemer pa bi bilo treba spoštovati načeli „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“.

| (48) | Težave z identifikacijo nerezidenčnih kršiteljev v zvezi z elektronskimi cestninskimi sistemi otežujejo nadaljnjo uvedbo takšnih sistemov ter široko uporabo načel „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“ na cestah Unije, zato je treba najti način za identifikacijo teh oseb in obdelavo njihovih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(48)

Težave z identifikacijo nerezidenčnih kršiteljev v zvezi z elektronskimi cestninskimi sistemi otežujejo nadaljnjo uvedbo takšnih sistemov ter široko uporabo načel „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“ na cestah Unije, zato je treba najti način za identifikacijo teh oseb in obdelavo njihovih osebnih podatkov.

| (49) | Zaradi skladnosti in učinkovite uporabe virov bi moral sistem za izmenjavo informacij o neplačnikih cestnine in njihovih vozilih uporabljati enaka orodja kot sistem za izmenjavo informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, iz Direktive (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(49)

Zaradi skladnosti in učinkovite uporabe virov bi moral sistem za izmenjavo informacij o neplačnikih cestnine in njihovih vozilih uporabljati enaka orodja kot sistem za izmenjavo informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, iz Direktive (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (50) | V nekaterih državah članicah se neplačilo cestnine ugotovi šele potem, ko je bil uporabnik uradno obveščen o obveznosti plačila cestnine. Ker ta direktiva v tem smislu ne harmonizira nacionalne zakonodaje, bi morale imeti države članice možnost, da uporabijo to direktivo za identifikacijo uporabnikov in vozil za namen uradnega obveščanja. Vendar bi bilo treba tako razširjeno uporabo dovoliti le, če so izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(50)

V nekaterih državah članicah se neplačilo cestnine ugotovi šele potem, ko je bil uporabnik uradno obveščen o obveznosti plačila cestnine. Ker ta direktiva v tem smislu ne harmonizira nacionalne zakonodaje, bi morale imeti države članice možnost, da uporabijo to direktivo za identifikacijo uporabnikov in vozil za namen uradnega obveščanja. Vendar bi bilo treba tako razširjeno uporabo dovoliti le, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

| (51) | Postopki nadaljnje obravnave, uvedeni v primeru neplačila cestnine, niso harmonizirani po vsej Uniji. Identificirani uporabnik ceste ima pogosto možnost, da plača cestnino ali fiksni nadomestni znesek neposredno organu, pristojnemu za zaračunavanje dolgovane cestnine, še preden organi države članice uvedejo kakršne koli nadaljnje upravne ali kazenske postopke. Pomembno je, da je takšen učinkovit postopek za odpravo neplačila cestnine na voljo vsem uporabnikom cest pod podobnimi pogoji. V ta namen bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da subjektu, pristojnemu za zaračunavanje cestnine, zagotovijo podatke, potrebne za identifikacijo vozila, za katero cestnina ni bila plačana, in za identifikacijo njegovega lastnika ali imetnika, pod pogojem, da je zagotovljeno ustrezno varstvo osebnih podatkov. V zvezi s tem bi morale države članice zagotoviti, da je s plačilom na podlagi plačilnega naloga, ki ga izda zadevni subjekt, neplačilo cestnine odpravljeno. |
| --- | --- |

(51)

Postopki nadaljnje obravnave, uvedeni v primeru neplačila cestnine, niso harmonizirani po vsej Uniji. Identificirani uporabnik ceste ima pogosto možnost, da plača cestnino ali fiksni nadomestni znesek neposredno organu, pristojnemu za zaračunavanje dolgovane cestnine, še preden organi države članice uvedejo kakršne koli nadaljnje upravne ali kazenske postopke. Pomembno je, da je takšen učinkovit postopek za odpravo neplačila cestnine na voljo vsem uporabnikom cest pod podobnimi pogoji. V ta namen bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da subjektu, pristojnemu za zaračunavanje cestnine, zagotovijo podatke, potrebne za identifikacijo vozila, za katero cestnina ni bila plačana, in za identifikacijo njegovega lastnika ali imetnika, pod pogojem, da je zagotovljeno ustrezno varstvo osebnih podatkov. V zvezi s tem bi morale države članice zagotoviti, da je s plačilom na podlagi plačilnega naloga, ki ga izda zadevni subjekt, neplačilo cestnine odpravljeno.

| (52) | V nekaterih državah članicah se odsotnost ali nedelovanje naprave v vozilu obravnava kot neplačilo cestnine, če je cestnino mogoče plačati samo z uporabo naprave v vozilu. |
| --- | --- |

(52)

V nekaterih državah članicah se odsotnost ali nedelovanje naprave v vozilu obravnava kot neplačilo cestnine, če je cestnino mogoče plačati samo z uporabo naprave v vozilu.

| (53) | Države članice bi morale Komisiji predložiti informacije in podatke, ki so potrebni za oceno uspešnosti in učinkovitosti sistema za izmenjavo informacij o neplačnikih cestnine. Komisija bi morala prejete podatke in informacije oceniti ter po potrebi predlagati spremembe te direktive. |
| --- | --- |

(53)

Države članice bi morale Komisiji predložiti informacije in podatke, ki so potrebni za oceno uspešnosti in učinkovitosti sistema za izmenjavo informacij o neplačnikih cestnine. Komisija bi morala prejete podatke in informacije oceniti ter po potrebi predlagati spremembe te direktive.

| (54) | Medtem ko bo Komisija analizirala morebitne ukrepe za dodatno olajšanje čezmejnega izvrševanja obveznosti plačila cestnin v Uniji, bi morala v svojem poročilu oceniti tudi potrebo po medsebojni pomoči med državami članicami. |
| --- | --- |

(54)

Medtem ko bo Komisija analizirala morebitne ukrepe za dodatno olajšanje čezmejnega izvrševanja obveznosti plačila cestnin v Uniji, bi morala v svojem poročilu oceniti tudi potrebo po medsebojni pomoči med državami članicami.

| (55) | Za izvrševanje obveznosti plačila cestnine, identifikacijo vozila in lastnika ali imetnika vozila, za katero je bilo ugotovljeno neplačilo cestnine, in zbiranje informacij o uporabniku, da se zagotovi, da izvajalec cestninjenja izpolnjuje svoje obveznosti do davčnih organov, je potrebna obdelava osebnih podatkov. Ti se morajo obdelovati v skladu s pravili Unije, med drugim določenimi v Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (6), Direktivi (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (7) in Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Pravica do varstva osebnih podatkov je izrecno priznana v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(55)

Za izvrševanje obveznosti plačila cestnine, identifikacijo vozila in lastnika ali imetnika vozila, za katero je bilo ugotovljeno neplačilo cestnine, in zbiranje informacij o uporabniku, da se zagotovi, da izvajalec cestninjenja izpolnjuje svoje obveznosti do davčnih organov, je potrebna obdelava osebnih podatkov. Ti se morajo obdelovati v skladu s pravili Unije, med drugim določenimi v Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (6), Direktivi (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (7) in Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Pravica do varstva osebnih podatkov je izrecno priznana v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (56) | Ta direktiva ne vpliva na svobodno določanje pravil držav članic na področju zaračunavanja uporabe cestne infrastrukture in davčnih zadev. |
| --- | --- |

(56)

Ta direktiva ne vpliva na svobodno določanje pravil držav članic na področju zaračunavanja uporabe cestne infrastrukture in davčnih zadev.

| (57) | Za lažjo čezmejno izmenjavo informacij o vozilih in lastnikih ali imetnikih vozil, za katera je bilo ugotovljeno neplačilo cestnine, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi s spremembo Priloge I spremembam v pravu Unije. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte tudi v zvezi z določitvijo podrobnosti klasifikacije vozil za namene vzpostavitve veljavnih tarifnih shem, nadaljnjim določanjem obveznosti uporabnikov EETS glede zagotavljanja podatkov ponudniku EETS ter uporabo in ravnanjem z napravami v vozilih, določitvijo zahtev za komponente interoperabilnosti v zvezi z varnostjo in zdravjem, zanesljivostjo in razpoložljivostjo, varstvom okolja, tehnično združljivostjo, varnostjo in zasebnostjo, delovanjem in upravljanjem, ter določanjem splošnih infrastrukturnih zahtev za komponente interoperabilnosti ter minimalnih meril za upravičenost priglašenih organov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (9). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(57)

Za lažjo čezmejno izmenjavo informacij o vozilih in lastnikih ali imetnikih vozil, za katera je bilo ugotovljeno neplačilo cestnine, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi s spremembo Priloge I spremembam v pravu Unije. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte tudi v zvezi z določitvijo podrobnosti klasifikacije vozil za namene vzpostavitve veljavnih tarifnih shem, nadaljnjim določanjem obveznosti uporabnikov EETS glede zagotavljanja podatkov ponudniku EETS ter uporabo in ravnanjem z napravami v vozilih, določitvijo zahtev za komponente interoperabilnosti v zvezi z varnostjo in zdravjem, zanesljivostjo in razpoložljivostjo, varstvom okolja, tehnično združljivostjo, varnostjo in zasebnostjo, delovanjem in upravljanjem, ter določanjem splošnih infrastrukturnih zahtev za komponente interoperabilnosti ter minimalnih meril za upravičenost priglašenih organov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (9). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (58) | Za izvajanje te direktive so potrebni enotni pogoji za uporabo tehničnih in upravnih specifikacij za uvedbo – v državah članicah – postopkov, ki vključujejo akterje v okviru EETS, in vmesnikov med njimi, da se omogoči interoperabilnost in zagotovi, da za nacionalne trge cestninjenja veljajo enakovredna pravila. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te direktive in določitev teh tehničnih in upravnih specifikacij bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(58)

Za izvajanje te direktive so potrebni enotni pogoji za uporabo tehničnih in upravnih specifikacij za uvedbo – v državah članicah – postopkov, ki vključujejo akterje v okviru EETS, in vmesnikov med njimi, da se omogoči interoperabilnost in zagotovi, da za nacionalne trge cestninjenja veljajo enakovredna pravila. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te direktive in določitev teh tehničnih in upravnih specifikacij bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (59) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z rokom za prenos Direktive v nacionalno pravo, naveden v delu B Priloge III. |
| --- | --- |

(59)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z rokom za prenos Direktive v nacionalno pravo, naveden v delu B Priloge III.

| (60) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti varstvo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(60)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti varstvo osebnih podatkov.

| (61) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11) – |
| --- | --- |

(61)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11) –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa pogoje, potrebne za naslednje namene:

| (a) | zagotovitev interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov na celotnem cestnem omrežju Unije, mestnih in medkrajevnih avtomobilskih cestah, glavnih in stranskih cestah ter raznih objektih, kot so predori ali mostovi, in trajektih, ter |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov na celotnem cestnem omrežju Unije, mestnih in medkrajevnih avtomobilskih cestah, glavnih in stranskih cestah ter raznih objektih, kot so predori ali mostovi, in trajektih, ter

| (b) | omogočanje čezmejne izmenjave podatkov iz registrov vozil o vozilih in lastnikih ali imetnikih vozil, za katera je bilo ugotovljeno neplačilo kakršne koli cestnine v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

omogočanje čezmejne izmenjave podatkov iz registrov vozil o vozilih in lastnikih ali imetnikih vozil, za katera je bilo ugotovljeno neplačilo kakršne koli cestnine v Uniji.

Da bi zagotovili spoštovanje načela subsidiarnosti, se ta direktiva uporablja brez poseganja v sprejete odločitve držav članic, da zaračunavajo cestnine za določene vrste vozil in določajo ravni navedenih cestnin ter namen, zaradi katerega se take cestnine zaračunavajo.

2.   Členi 3 do 22 se ne uporabljajo za:

| (a) | cestninske sisteme, ki niso elektronski v smislu točke 10 člena 2 in |
| --- | --- |

(a)

cestninske sisteme, ki niso elektronski v smislu točke 10 člena 2 in

| (b) | majhne, izključno lokalne cestninske sisteme, za katere bi bili stroški za uskladitev z zahtevami iz členov 3 do 22 nesorazmerni s prednostmi; |
| --- | --- |

(b)

majhne, izključno lokalne cestninske sisteme, za katere bi bili stroški za uskladitev z zahtevami iz členov 3 do 22 nesorazmerni s prednostmi;

3.   Ta direktiva se ne uporablja za parkirnine.

4.   Cilj interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Uniji se doseže s storitvami evropskega elektronskega cestninjenja (EETS), ki dopolnjuje storitve nacionalnega elektronskega cestninjenja držav članic.

5.   Kadar nacionalno pravo določa, da je treba uporabnika uradno obvestiti o obveznosti plačila, preden je mogoče ugotoviti neplačilo cestnine, lahko države članice uporabljajo to direktivo tudi za identifikacijo lastnika ali imetnika vozila ter samega vozila za namene uradnega obvestila, samo če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | lastnika ali imetnika vozila ni mogoče identificirati na noben drug način ter |
| --- | --- |

(a)

lastnika ali imetnika vozila ni mogoče identificirati na noben drug način ter

| (b) | uradno obveščanje lastnika ali imetnika vozila o obveznosti plačila je obvezen del postopka plačila cestnine v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(b)

uradno obveščanje lastnika ali imetnika vozila o obveznosti plačila je obvezen del postopka plačila cestnine v skladu z nacionalnim pravom.

6.   Če država članica uporabi odstavek 5, sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev, da vse postopke nadaljnje obravnave v zvezi z obveznostjo plačila cestnine izvajajo javni organi. Sklicevanja na neplačilo cestnine v tej direktivi vključujejo tudi primere, za katere se uporablja odstavek 5, če država članica, v kateri je prišlo do neplačila cestnine, uporablja navedeni odstavek.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „storitev cestninjenja“ pomeni storitev, ki uporabnikom omogoča, da z eno pogodbo in po potrebi z eno napravo v vozilu uporabljajo vozilo na enem ali več območjih EETS, in ki vključuje to, da se:






  (a) | uporabniku po potrebi zagotovi prilagojena naprava v vozilu in da se vzdržuje njena funkcionalnost; |
| --- | --- | --- |

(1)

„storitev cestninjenja“ pomeni storitev, ki uporabnikom omogoča, da z eno pogodbo in po potrebi z eno napravo v vozilu uporabljajo vozilo na enem ali več območjih EETS, in ki vključuje to, da se:

(a)

uporabniku po potrebi zagotovi prilagojena naprava v vozilu in da se vzdržuje njena funkcionalnost;

| (b) | zagotovi, da uporabnik izvajalcu cestninjenja plača dolgovano cestnino; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da uporabnik izvajalcu cestninjenja plača dolgovano cestnino;

| (c) | uporabniku zagotovi plačilno sredstvo ali da se sprejme že obstoječe plačilno sredstvo; |
| --- | --- |

(c)

uporabniku zagotovi plačilno sredstvo ali da se sprejme že obstoječe plačilno sredstvo;

| (d) | od uporabnika pobere cestnina; |
| --- | --- |

(d)

od uporabnika pobere cestnina;

| (e) | urejajo odnosi z uporabniki in |
| --- | --- |

(e)

urejajo odnosi z uporabniki in

| (f) | za cestninske sisteme izvaja in spoštuje politika varnosti in zasebnosti; |
| --- | --- |

(f)

za cestninske sisteme izvaja in spoštuje politika varnosti in zasebnosti;

| (2) | „ponudnik storitev cestninjenja“ pomeni pravni subjekt, ki zagotavlja storitev cestninjenja na enem ali več območjih EETS za enega ali več razredov vozil; |
| --- | --- |

(2)

„ponudnik storitev cestninjenja“ pomeni pravni subjekt, ki zagotavlja storitev cestninjenja na enem ali več območjih EETS za enega ali več razredov vozil;

| (3) | „izvajalec cestninjenja“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki zaračunava cestnino za vožnjo z vozili na območju EETS; |
| --- | --- |

(3)

„izvajalec cestninjenja“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki zaračunava cestnino za vožnjo z vozili na območju EETS;

| (4) | „imenovani izvajalec cestninjenja“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki je bil imenovan, da postane izvajalec cestninjenja na prihodnjem območju EETS; |
| --- | --- |

(4)

„imenovani izvajalec cestninjenja“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki je bil imenovan, da postane izvajalec cestninjenja na prihodnjem območju EETS;

| (5) | „storitev evropskega elektronskega cestninjenja (EETS)“ pomeni storitev cestninjenja, ki jo ponudnik EETS na podlagi pogodbe opravi za uporabnika EETS na enem ali več območjih EETS; |
| --- | --- |

(5)

„storitev evropskega elektronskega cestninjenja (EETS)“ pomeni storitev cestninjenja, ki jo ponudnik EETS na podlagi pogodbe opravi za uporabnika EETS na enem ali več območjih EETS;

| (6) | „ponudnik EETS“ pomeni subjekt, ki z ločeno pogodbo uporabniku EETS dovoli dostop do EETS in prenese cestnine na ustreznega izvajalca cestninjenja ter je registriran v svoji državi članici sedeža; |
| --- | --- |

(6)

„ponudnik EETS“ pomeni subjekt, ki z ločeno pogodbo uporabniku EETS dovoli dostop do EETS in prenese cestnine na ustreznega izvajalca cestninjenja ter je registriran v svoji državi članici sedeža;

| (7) | „uporabnik EETS“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima pogodbo s ponudnikom EETS za dostop do EETS; |
| --- | --- |

(7)

„uporabnik EETS“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima pogodbo s ponudnikom EETS za dostop do EETS;

| (8) | „območje EETS“ pomeni cesto, cestno omrežje, objekt, kot je most ali predor, ali trajekt, kjer se cestnine pobirajo z uporabo elektronskega cestninskega sistema; |
| --- | --- |

(8)

„območje EETS“ pomeni cesto, cestno omrežje, objekt, kot je most ali predor, ali trajekt, kjer se cestnine pobirajo z uporabo elektronskega cestninskega sistema;

| (9) | „sistem, skladen z EETS“ pomeni sklop elementov elektronskega cestninskega sistema, ki so posebej potrebni za vključitev ponudnikov EETS v sistem in za delovanje EETS; |
| --- | --- |

(9)

„sistem, skladen z EETS“ pomeni sklop elementov elektronskega cestninskega sistema, ki so posebej potrebni za vključitev ponudnikov EETS v sistem in za delovanje EETS;

| (10) | „elektronski cestninski sistem“ pomeni cestninski sistem, v katerem obveznost plačila cestnine za uporabnika nastane izključno na podlagi samodejnega zaznavanja prisotnosti vozila na določenem kraju prek komunikacije na daljavo z napravo v vozilu ali samodejnega prepoznavanja registrskih tablic ali je z njima povezana; |
| --- | --- |

(10)

„elektronski cestninski sistem“ pomeni cestninski sistem, v katerem obveznost plačila cestnine za uporabnika nastane izključno na podlagi samodejnega zaznavanja prisotnosti vozila na določenem kraju prek komunikacije na daljavo z napravo v vozilu ali samodejnega prepoznavanja registrskih tablic ali je z njima povezana;

| (11) | „naprava v vozilu“ pomeni popolno strojno in programsko opremo za uporabo v okviru storitve cestninjenja, ki je nameščena ali se prevaža v vozilu ter služi zbiranju, shranjevanju, obdelavi in sprejemanju/oddajanju podatkov na daljavo, bodisi kot ločena naprava bodisi kot naprava, ki je vgrajena v vozilo; |
| --- | --- |

(11)

„naprava v vozilu“ pomeni popolno strojno in programsko opremo za uporabo v okviru storitve cestninjenja, ki je nameščena ali se prevaža v vozilu ter služi zbiranju, shranjevanju, obdelavi in sprejemanju/oddajanju podatkov na daljavo, bodisi kot ločena naprava bodisi kot naprava, ki je vgrajena v vozilo;

| (12) | „glavni ponudnik storitev“ pomeni ponudnika storitev cestninjenja s posebnimi obveznostmi, kot je obveznost podpisa pogodb z vsemi zainteresiranimi uporabniki, ali posebnimi pravicami, kot je posebno nadomestilo ali zagotovljena dolgoročna pogodba, ki se razlikujejo od obveznosti in pravic drugih ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

(12)

„glavni ponudnik storitev“ pomeni ponudnika storitev cestninjenja s posebnimi obveznostmi, kot je obveznost podpisa pogodb z vsemi zainteresiranimi uporabniki, ali posebnimi pravicami, kot je posebno nadomestilo ali zagotovljena dolgoročna pogodba, ki se razlikujejo od obveznosti in pravic drugih ponudnikov storitev;

| (13) | „komponenta interoperabilnosti“ pomeni vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v EETS, od katere je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost storitve, vključno z materialnimi in nematerialnimi sestavnimi deli, kot je na primer programska oprema; |
| --- | --- |

(13)

„komponenta interoperabilnosti“ pomeni vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v EETS, od katere je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost storitve, vključno z materialnimi in nematerialnimi sestavnimi deli, kot je na primer programska oprema;

| (14) | „primernost za uporabo“ pomeni sposobnost komponente interoperabilnosti, da doseže in ohrani določeno stopnjo učinkovitosti med obratovanjem, ki je vgrajena v EETS in povezana s sistemom izvajalca cestninjenja; |
| --- | --- |

(14)

„primernost za uporabo“ pomeni sposobnost komponente interoperabilnosti, da doseže in ohrani določeno stopnjo učinkovitosti med obratovanjem, ki je vgrajena v EETS in povezana s sistemom izvajalca cestninjenja;

| (15) | „podatki za obračun cestnine“ pomeni informacije, za katere odgovorni izvajalec cestninjenja opredeli, da so potrebne za določanje dolgovane cestnine za vožnjo z vozilom na določenem območju cestninjenja in dokončanje cestninske transakcije; |
| --- | --- |

(15)

„podatki za obračun cestnine“ pomeni informacije, za katere odgovorni izvajalec cestninjenja opredeli, da so potrebne za določanje dolgovane cestnine za vožnjo z vozilom na določenem območju cestninjenja in dokončanje cestninske transakcije;

| (16) | „prijava cestnine“ pomeni izjavo izvajalcu cestninjenja, ki potrjuje prisotnost vozila na območju EETS, v obliki, o kateri se dogovorita ponudnik storitev cestninjenja in izvajalec cestninjenja; |
| --- | --- |

(16)

„prijava cestnine“ pomeni izjavo izvajalcu cestninjenja, ki potrjuje prisotnost vozila na območju EETS, v obliki, o kateri se dogovorita ponudnik storitev cestninjenja in izvajalec cestninjenja;

| (17) | „klasifikacijski parametri vozil“ pomeni podatke o vozilu, v skladu s katerimi se obračunava cestnina z uporabo podatkov za obračun cestnine; |
| --- | --- |

(17)

„klasifikacijski parametri vozil“ pomeni podatke o vozilu, v skladu s katerimi se obračunava cestnina z uporabo podatkov za obračun cestnine;

| (18) | „podporne storitve“ pomeni osrednji elektronski sistem, ki ga uporabljajo izvajalec cestninjenja, skupina izvajalcev cestninjenja, ki so ustvarili vozlišče interoperabilnosti, ali ponudnik EETS, da zbirajo, obdelujejo in pošiljajo informacije v okviru elektronskega cestninskega sistema; |
| --- | --- |

(18)

„podporne storitve“ pomeni osrednji elektronski sistem, ki ga uporabljajo izvajalec cestninjenja, skupina izvajalcev cestninjenja, ki so ustvarili vozlišče interoperabilnosti, ali ponudnik EETS, da zbirajo, obdelujejo in pošiljajo informacije v okviru elektronskega cestninskega sistema;

| (19) | „bistveno spremenjeni sistem“ pomeni obstoječi elektronski cestninski sistem, ki je bil spremenjen ali je spremenjen, tako da morajo ponudniki EETS spremeniti komponente interoperabilnosti, ki so v uporabi, na primer ponovno programirati ali prirediti vmesnike za svoje podporne storitve do te mere, da je potrebna ponovna akreditacija; |
| --- | --- |

(19)

„bistveno spremenjeni sistem“ pomeni obstoječi elektronski cestninski sistem, ki je bil spremenjen ali je spremenjen, tako da morajo ponudniki EETS spremeniti komponente interoperabilnosti, ki so v uporabi, na primer ponovno programirati ali prirediti vmesnike za svoje podporne storitve do te mere, da je potrebna ponovna akreditacija;

| (20) | „akreditacija“ pomeni postopek, ki ga opredeli in upravlja izvajalec cestninjenja in mu mora slediti ponudnik EETS, preden dobi dovoljenje za zagotavljanje EETS na določenem območju EETS; |
| --- | --- |

(20)

„akreditacija“ pomeni postopek, ki ga opredeli in upravlja izvajalec cestninjenja in mu mora slediti ponudnik EETS, preden dobi dovoljenje za zagotavljanje EETS na določenem območju EETS;

| (21) | „cestnina“ pomeni pristojbino, ki jo mora uporabnik ceste plačati za vožnjo po cesti, cestnem omrežju, za uporabo objekta, kot je most ali predor, ali trajekta; |
| --- | --- |

(21)

„cestnina“ pomeni pristojbino, ki jo mora uporabnik ceste plačati za vožnjo po cesti, cestnem omrežju, za uporabo objekta, kot je most ali predor, ali trajekta;

| (22) | „neplačilo cestnine“ pomeni kršitev, ki jo stori uporabnik ceste, če ne plača cestnine v državi članici, in je opredeljena z ustreznimi nacionalnimi predpisi navedene države članice; |
| --- | --- |

(22)

„neplačilo cestnine“ pomeni kršitev, ki jo stori uporabnik ceste, če ne plača cestnine v državi članici, in je opredeljena z ustreznimi nacionalnimi predpisi navedene države članice;

| (23) | „država članica registracije“ pomeni državo članico, kjer je bilo registrirano vozilo, za katero je treba plačati cestnino; |
| --- | --- |

(23)

„država članica registracije“ pomeni državo članico, kjer je bilo registrirano vozilo, za katero je treba plačati cestnino;

| (24) | „nacionalna kontaktna točka“ pomeni pristojni organ države članice, določen za čezmejno izmenjavo podatkov iz registrov vozil; |
| --- | --- |

(24)

„nacionalna kontaktna točka“ pomeni pristojni organ države članice, določen za čezmejno izmenjavo podatkov iz registrov vozil;

| (25) | „avtomatizirano iskanje“ pomeni postopek spletnega dostopa za pregledovanje zbirk podatkov ene, več kot ene ali vseh držav članic; |
| --- | --- |

(25)

„avtomatizirano iskanje“ pomeni postopek spletnega dostopa za pregledovanje zbirk podatkov ene, več kot ene ali vseh držav članic;

| (26) | „vozilo“ pomeni vozilo na motorni pogon, ali skupino spojenih vozil, ki je namenjeno ali se uporablja za prevoz potnikov ali blaga po cesti; |
| --- | --- |

(26)

„vozilo“ pomeni vozilo na motorni pogon, ali skupino spojenih vozil, ki je namenjeno ali se uporablja za prevoz potnikov ali blaga po cesti;

| (27) | „imetnik vozila“ pomeni osebo, na ime katere je vozilo registrirano, kakor je opredeljeno v pravu države članice registracije; |
| --- | --- |

(27)

„imetnik vozila“ pomeni osebo, na ime katere je vozilo registrirano, kakor je opredeljeno v pravu države članice registracije;

| (28) | „težko vozilo“ pomeni vozilo z največjo dovoljeno maso, ki presega 3,5 t; |
| --- | --- |

(28)

„težko vozilo“ pomeni vozilo z največjo dovoljeno maso, ki presega 3,5 t;

| (29) | „lahko vozilo“ pomeni vozilo z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 3,5 t. |
| --- | --- |

(29)

„lahko vozilo“ pomeni vozilo z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 3,5 t.

Člen 3

Tehnološke rešitve

1.   Za vse nove elektronske cestninske sisteme, za katere je treba namestiti ali uporabiti naprave v vozilu, se bodo za izvajanje elektronskih cestninskih transakcij uporabljale ena ali več naslednjih tehnologij:

| (a) | satelitsko določanje položaja; |
| --- | --- |

(a)

satelitsko določanje položaja;

| (b) | mobilna komunikacija; |
| --- | --- |

(b)

mobilna komunikacija;

| (c) | mikrovalovna tehnologija na frekvenci 5,8 GHz. |
| --- | --- |

(c)

mikrovalovna tehnologija na frekvenci 5,8 GHz.

Obstoječi elektronski cestninski sistemi, za katere je treba namestiti ali uporabiti naprave v vozilih in uporabiti druge tehnologije, morajo biti v primeru bistvenih tehnoloških izboljšav skladni z zahtevami iz prvega pododstavka tega odstavka.

2.   Komisija v skladu s postopkom, določenim v Direktivi (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (12), od ustreznih standardizacijskih teles zahteva, da hitro sprejmejo standarde za področje elektronskih cestninskih sistemov glede na tehnologije, navedene v prvem pododstavku odstavka 1, in tehnologijo samodejnega prepoznavanja registrskih tablic (ANPR) ter jih po potrebi posodobijo. Komisija zahteva, da standardizacijska telesa zagotovijo stalno združljivost komponent interoperabilnosti.

3.   Naprava v vozilu, ki uporablja tehnologijo za satelitsko določanje položaja in je bila dana na trg po 19. oktobru 2021, mora biti združljiva s storitvami določanja položaja, ki jih zagotavljata sistema Galileo in skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS).

4.   Brez poseganja v odstavek 6 dajo ponudniki EETS uporabnikom EETS na voljo napravo v vozilu, ki je ustrezna za uporabo, interoperabilna in omogoča komunikacijo z ustreznimi elektronskimi cestninskimi sistemi v uporabi v državi članici, ki uporablja tehnologije, navedene v prvem pododstavku odstavka 1.

5.   Naprava v vozilu lahko uporablja svojo strojno in programsko opremo, elemente druge strojne in programske opreme, ki je že v vozilu, ali oboje. Naprava v vozilu lahko za namene komunikacije z drugimi sistemi strojne opreme, ki je že v vozilu, uporablja tehnologije, ki niso navedene v prvem pododstavku odstavka 1, če so zagotovljene varnost, kakovost storitve in zasebnost.

Naprava v vozilu za EETS lahko poleg cestninjenja omogoča tudi druge storitve, če delovanje takih storitev na nobenem območju EETS ne moti storitev cestninjenja.

6.   Brez poseganja v pravico držav članic, da za lahka vozila vzpostavijo elektronske cestninske sisteme na podlagi satelitskega določanja položaja ali mobilnih komunikacij, lahko ponudniki EETS uporabnikom lahkih vozil do 31. decembra 2027 zagotavljajo napravo v vozilu, ki je primerna samo za uporabo z mikrovalovno tehnologijo na frekvenci 5,8 GHz, ki se uporablja na območjih EETS, na katerih se ne zahteva tehnologija satelitskega določanja položaja ali mobilnih komunikacij.

POGLAVJE II

SPLOŠNA NAČELA EETS

Člen 4

Registracija ponudnikov EETS

Vsaka država članica vzpostavi postopek za registracijo ponudnikov EETS. Registracijo odobri subjektom s sedežem na njenem ozemlju, ki zaprosijo za registracijo ter lahko dokažejo, da izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | imajo certifikat EN ISO 9001 ali enakovredno potrdilo; |
| --- | --- |

(a)

imajo certifikat EN ISO 9001 ali enakovredno potrdilo;

| (b) | imajo tehnično opremo in izjavo ali certifikat ES, ki potrjuje skladnost komponent interoperabilnosti s specifikacijami; |
| --- | --- |

(b)

imajo tehnično opremo in izjavo ali certifikat ES, ki potrjuje skladnost komponent interoperabilnosti s specifikacijami;

| (c) | so usposobljeni za zagotavljanje storitev elektronskega cestninjenja ali so usposobljeni na drugih ustreznih področjih; |
| --- | --- |

(c)

so usposobljeni za zagotavljanje storitev elektronskega cestninjenja ali so usposobljeni na drugih ustreznih področjih;

| (d) | izkažejo ustrezno finančno sposobnost; |
| --- | --- |

(d)

izkažejo ustrezno finančno sposobnost;

| (e) | imajo splošni načrt za obvladovanje tveganja, ki se pregleduje najmanj vsaki dve leti in |
| --- | --- |

(e)

imajo splošni načrt za obvladovanje tveganja, ki se pregleduje najmanj vsaki dve leti in

| (f) | imajo dober ugled. |
| --- | --- |

(f)

imajo dober ugled.

Člen 5

Pravice in obveznosti ponudnikov EETS

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ponudniki EETS, ki so jih registrirale, v 36 mesecih po njihovi registraciji v skladu s členom 4 sklenejo pogodbe za EETS, ki zajemajo vsa območja EETS na ozemljih vsaj štirih držav članic. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ti ponudniki EETS v 24 mesecih po sklenitvi prve pogodbe v določeni državi članici sklenejo pogodbe, ki zajemajo vsa območja EETS v tej državi članici, razen območij EETS, na katerih odgovorni izvajalci cestninjenja ne izpolnjujejo člena 6(3).

2.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ponudniki EETS, ki so jih registrirale, nepretrgano pokrivajo vsa območja EETS, potem ko so sklenili pogodbe zanje. Sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da – kadar ponudnik EETS ne more kriti območja EETS, ker izvajalec cestninjenja ne izpolnjuje določb iz te direktive – ponovno vzpostavi kritje tega območja, takoj ko je mogoče.

3.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ponudniki EETS, ki so jih registrirale, objavijo informacije o svojem kritju območij EETS in vseh morebitnih spremembah ter v enem mesecu po registraciji podrobne načrte o morebitni širitvi njihove storitve na nadaljnja območja EETS z letnimi posodobitvami.

4.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ponudniki EETS, ki so jih registrirale ali ki zagotavljajo EETS na njihovem ozemlju, uporabnikom EETS po potrebi zagotovijo naprave v vozilih, ki izpolnjujejo zahteve, določene v tej direktivi ter direktivah 2014/53/EU (13) in 2014/30/EU (14) Evropskega parlamenta in Sveta. Od zadevnih ponudnikov EETS lahko zahtevajo dokaz, da so te zahteve izpolnjene.

5.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ponudniki EETS, ki zagotavljajo EETS na njihovem ozemlju, vodijo seznam razveljavljenih naprav v vozilih, ki so povezane z njihovimi pogodbami za EETS, sklenjenimi z uporabniki EETS. Sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se taki seznami vodijo ob doslednem spoštovanju pravil Unije o varstvu osebnih podatkov, določenih med drugim v Uredbi (EU) 2016/679 in Direktivi 2002/58/ES.

6.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ponudniki EETS, ki so jih registrirale, objavijo svojo politiko sklepanja pogodb z uporabniki EETS.

7.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ponudniki EETS, ki zagotavljajo EETS na njihovem ozemlju, izvajalcem cestninjenja zagotovijo informacije, ki jih potrebujejo, da obračunajo in zaračunajo cestnino za vozila uporabnikov EETS, ali izvajalcem cestninjenja zagotovijo vse informacije, ki jih potrebujejo, da lahko preverijo obračun cestnin, ki jih ponudniki EETS zaračunajo za vozila uporabnikov EETS.

8.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ponudniki EETS, ki zagotavljajo EETS na njihovem ozemlju, sodelujejo z izvajalci cestninjenja pri identifikaciji domnevnih kršiteljev. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da lahko izvajalec cestnine, če obstaja sum neplačila cestnine, od ponudnika EETS pridobi podatke o vozilu, ki ga zadeva domnevno neplačilo cestnine, in o lastniku ali imetniku tega vozila, ki je stranka ponudnika EETS. Ponudnik EETS da take podatke na voljo takoj.

Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da izvajalec cestninjenja teh podatkov ne razkrije nobenemu drugemu ponudniku storitev cestninjenja. Sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se – če sta izvajalec cestninjenja in ponudnik storitev cestninjenja del istega subjekta – podatki uporabljajo izključno za identifikacijo domnevnih kršiteljev ali v skladu s členom 27(3).

9.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da lahko izvajalec cestninjenja, pristojen za območje EETS na njihovem ozemlju, od ponudnika EETS pridobi podatke o vseh vozilih, katerih lastniki ali imetniki so stranke ponudnika EETS, ki so v določenem časovnem obdobju vozili na območju EETS, za katero je pristojen izvajalec cestninjenja, pa tudi podatke o lastnikih in imetnikih teh vozil, če izvajalec cestninjenja potrebuje te podatke za izpolnitev svojih obveznosti do davčnih organov. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ponudnik EETS zahtevane podatke zagotovi najpozneje v dveh dneh po prejemu zahtevka. Sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da izvajalec cestninjenja teh podatkov ne razkrije nobenemu drugemu ponudniku storitev cestninjenja. Sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se – če sta izvajalec cestninjenja in ponudnik storitev cestninjenja del istega subjekta – podatki uporabljajo izključno za to, da izvajalec cestninjenja izpolni svoje obveznosti do davčnih organov.

10.   Podatki, ki jih ponudniki EETS zagotovijo izvajalcem cestninjenja, se obdelujejo v skladu s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov, določenimi v Uredbi (EU) 2016/679, ter nacionalnimi zakoni ali drugimi predpisi, ki prenašajo direktivi 2002/58/ES in (EU) 2016/680.

11.   Komisija najpozneje do 19. oktobra 2019 sprejme izvedbene akte, s katerimi natančneje določi obveznosti ponudnikov EETS glede:

| (a) | spremljanja učinkovitosti lastnih storitev in sodelovanja z izvajalci cestninjenja pri preverjanjih; |
| --- | --- |

(a)

spremljanja učinkovitosti lastnih storitev in sodelovanja z izvajalci cestninjenja pri preverjanjih;

| (b) | sodelovanja z izvajalci cestninjenja pri izvajanju preskusov sistemov izvajalcev cestninjenja; |
| --- | --- |

(b)

sodelovanja z izvajalci cestninjenja pri izvajanju preskusov sistemov izvajalcev cestninjenja;

| (c) | storitev in tehnične podpore uporabnikom EETS pri prilagajanju naprav v vozilih; |
| --- | --- |

(c)

storitev in tehnične podpore uporabnikom EETS pri prilagajanju naprav v vozilih;

| (d) | izdajanja računov uporabnikom EETS; |
| --- | --- |

(d)

izdajanja računov uporabnikom EETS;

| (e) | informacij, ki jih morajo ponudniki EETS zagotoviti izvajalcem cestninjenja in so navedene v odstavku 7, in |
| --- | --- |

(e)

informacij, ki jih morajo ponudniki EETS zagotoviti izvajalcem cestninjenja in so navedene v odstavku 7, in

| (f) | obveščanja uporabnikov EETS o ugotovljenem primeru neprijave cestnine. |
| --- | --- |

(f)

obveščanja uporabnikov EETS o ugotovljenem primeru neprijave cestnine.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2).

Člen 6

Pravice in obveznosti izvajalcev cestninjenja

1.   Kadar območje EETS ni skladno s pogoji tehnične in postopkovne interoperabilnosti EETS iz te direktive, država članica, na ozemlju katere je območje EETS, sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev, da pristojni izvajalec cestninjenja skupaj z zadevnimi deležniki oceni težavo in, če spada v njegovo pristojnost, poskrbi za njeno odpravo, da zagotovi interoperabilnost EETS cestninskega sistema. Države članice po potrebi posodobijo register iz člena 21(1) v zvezi z informacijami iz točke (a) navedenega člena.

2.   Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev, da izvajalec cestninjenja, pristojen za območje EETS na ozemlju te države članice, v skladu z izvedbenimi akti iz odstavka 9 pripravi in vzdržuje izjavo o območju EETS, v kateri so navedeni splošni pogoji za dostop ponudnikov EETS do njihovih območij EETS.

Kadar se na ozemlju države članice vzpostavi nov elektronski cestninski sistem, ta država članica sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev, da imenovani izvajalec cestninjenja, pristojen za sistem, izjavo o območju EETS objavi dovolj zgodaj, da se lahko zainteresirani ponudniki EETS akreditirajo vsaj en mesec pred začetkom delovanja novega sistema, ob ustreznem upoštevanju trajanja postopka ugotavljanja skladnosti s specifikacijami in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti iz člena 15(1).

Kadar se elektronski cestninski sistem na ozemlju države članice bistveno spremeni, ta država članica sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev, da izvajalec cestninjenja, pristojen za sistem, posodobljeno izjavo o območju EETS objavi dovolj zgodaj, da lahko že akreditirani ponudniki EETS vsaj en mesec pred začetkom delovanja spremenjenega sistema prilagodijo komponente interoperabilnosti novim zahtevam in se ponovno akreditirajo, ob ustreznem upoštevanju trajanja postopka ugotavljanja skladnosti s specifikacijami in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti iz člena 15(1).

3.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da izvajalci cestninjenja, pristojni za območja EETS na njihovem ozemlju, nediskriminatorno sprejmejo vsakega ponudnika EETS, ki vloži zahtevo za zagotavljanje EETS na zadevnih območjih EETS.

Ponudnik EETS se sprejme v območje EETS, če izpolnjuje obveznosti in splošne pogoje iz izjave o območju EETS.

Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da izvajalci cestninjenja od ponudnikov EETS ne zahtevajo posebnih tehničnih rešitev ali postopkov, ki bi ovirali interoperabilnost komponent interoperabilnosti ponudnika EETS s elektronskimi cestninskimi sistemi na drugih območjih EETS.

Če se izvajalec cestninjenja in ponudnik EETS ne moreta dogovoriti, se zadeva posreduje spravnemu organu, ki je pristojen za ustrezno območje cestninjenja.

4.   Vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev, da pogodbe med izvajalcem cestninjenja in ponudnikom EETS glede zagotavljanja EETS na njenem ozemlju dovoljujejo, da uporabniku EETS račun za cestnino izda neposredno ponudnik EETS.

Izvajalec cestninjenja lahko od ponudnika EETS zahteva, da uporabniku izstavi račun v imenu in za račun izvajalca cestninjenja, in ponudnik EETS to zahtevo spoštuje.

5.   Cestnina, ki jo izvajalci cestninjenja zaračunajo uporabnikom EETS, ne sme biti višja od ustrezne nacionalne ali lokalne cestnine. To ne posega v pravico držav članic, da ponudijo rabate ali popuste, da bi spodbudile elektronsko plačevanje cestnine. Vsi rabati ali popusti na cestnine za uporabnike naprav v vozilih, ki jih ponuja država članica ali izvajalec cestninjenja, morajo biti pregledni, javno objavljeni in strankam ponudnikov EETS na voljo pod enakimi pogoji.

6.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da izvajalci cestninjenja na svojih območjih EETS od ponudnikov EETS, s katerimi so v pogodbenem razmerju, sprejmejo vsako delujočo napravo v vozilu, ki je bila potrjena v skladu s postopkom, opredeljenim v izvedbenih aktih iz člena 15(7), in ni na seznamu razveljavljenih naprav v vozilih iz člena 5(5).

7.   V primeru nepravilnega delovanja EETS, za katero je mogoče odgovornost pripisati izvajalcu cestninjenja, slednji zagotovi necelovit način zagotavljanja storitve, ki vozilom z opremo iz odstavka 6 omogoči, da se s čim manjšo zamudo varno vozijo, ne da bi obstajal sum neplačila cestnine.

8.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da izvajalci cestninjenja nediskriminatorno sodelujejo s ponudniki EETS ali proizvajalci ali priglašenimi organi, z namenom ugotoviti primernost komponent interoperabilnosti za uporabo na njihovih območjih EETS.

9.   Komisija najpozneje do 19. oktobra 2019 sprejme izvedbene akte, v katerih določi minimalno vsebino izjave o območju EETS, vključno z:

| (a) | zahtevami za ponudnike EETS, |
| --- | --- |

(a)

zahtevami za ponudnike EETS,

| (b) | postopkovnimi pogoji, tudi poslovnimi pogoji, |
| --- | --- |

(b)

postopkovnimi pogoji, tudi poslovnimi pogoji,

| (c) | postopkom akreditacije ponudnikov EETS ter |
| --- | --- |

(c)

postopkom akreditacije ponudnikov EETS ter

| (d) | podatki za obračun cestnine. |
| --- | --- |

(d)

podatki za obračun cestnine.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2).

Člen 7

Nadomestilo

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da so ponudniki EETS upravičeni do nadomestila s strani izvajalca cestninjenja.

2.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da je metodologija za opredelitev nadomestila ponudnikom EETS pregledna, nediskriminatorna in enaka za vse ponudnike EETS, akreditirane za posamezno območje EETS. Sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se metodologija objavi kot del poslovnih pogojev v izjavi o območju EETS.

3.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ima na območjih EETS z glavnim ponudnikom storitev metodologija za obračunavanje nadomestila ponudnikom EETS enako strukturo kot nadomestilo za primerljive storitve, ki jih zagotavlja glavni ponudnik storitev. Znesek nadomestila ponudnikom EETS se lahko razlikuje od nadomestila glavnemu ponudniku storitev, kadar je to utemeljeno s:

| (a) | stroški specifičnih zahtev in obveznosti glavnega ponudnika storitev in ne zahtev in obveznosti ponudnikov EETS ter |
| --- | --- |

(a)

stroški specifičnih zahtev in obveznosti glavnega ponudnika storitev in ne zahtev in obveznosti ponudnikov EETS ter

| (b) | potrebo po tem, da se od nadomestila ponudnikom EETS odštejejo fiksni stroški, ki jih naloži izvajalec cestninjenja na podlagi stroškov izvajalca cestninjenja za zagotavljanje, upravljanje in vzdrževanje sistema, skladnega z EETS, na njegovem območju cestninjenja, vključno s stroški za akreditacijo, kjer ti stroški niso vključeni v cestnino. |
| --- | --- |

(b)

potrebo po tem, da se od nadomestila ponudnikom EETS odštejejo fiksni stroški, ki jih naloži izvajalec cestninjenja na podlagi stroškov izvajalca cestninjenja za zagotavljanje, upravljanje in vzdrževanje sistema, skladnega z EETS, na njegovem območju cestninjenja, vključno s stroški za akreditacijo, kjer ti stroški niso vključeni v cestnino.

Člen 8

Cestnine

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da za namene določitve cestninske tarife, ki se uporablja za posamezno vozilo, če obstaja odstopanje med klasifikacijo vozila, ki jo uporablja ponudnik EETS, in klasifikacijo, ki jo uporablja izvajalec cestninjenja, prevlada slednja, razen če se dokaže napaka.

2.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ima izvajalec cestninjenja pravico od ponudnika EETS zahtevati plačilo za vsako izkazano prijavo cestnine in za vsako izkazano neprijavo cestnine katerega koli uporabniškega računa, ki ga upravlja ta ponudnik EETS.

3.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da kadar je ponudnik EETS izvajalcu cestninjenja poslal seznam razveljavljenih naprav v vozilih iz člena 5(5), ponudnik EETS ni odgovoren za cestnino, ki bi izhajala iz naknadne uporabe takšne razveljavljene naprave v vozilu. O številu zapisov na seznamu razveljavljenih naprav v vozilih, obliki in pogostosti posodabljanja seznama se dogovorijo izvajalci cestninjenja in ponudniki EETS.

4.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da pri mikrovalovnem cestninskem sistemu izvajalci cestninjenja izkazane prijave cestnine sporočijo ponudnikom EETS za cestnine, obračunane njihovim uporabnikom EETS.

5.   Komisija najpozneje do 19. oktobra 2019 sprejme delegirane akte v skladu s členom 30, v katerih določi podrobnosti za klasifikacijo vozil za namene vzpostavitve veljavnih tarifnih shem, vključno s postopki, potrebnimi za vzpostavitev takšnih shem. Sklop klasifikacijskih parametrov vozil, ki ga podpira EETS, izvajalcev cestninjenja ne omejuje pri izbiri tarifnih shem. Komisija zagotovi zadostno prožnost, da bo mogoče sklop klasifikacijskih parametrov, ki ga podpira EETS, spreminjati glede na predvidljive prihodnje potrebe. Ti akti ne posegajo v opredelitev parametrov, glede na katere se cestnine razlikujejo, iz Direktive 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15).

Člen 9

Računovodenje

Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da pravni subjekti, ki zagotavljajo storitve cestninjenja, vodijo računovodske evidence, ki omogočajo jasno razlikovanje med stroški in prihodki, povezanimi z zagotavljanjem storitev cestninjenja, ter stroški in prihodki, povezanimi z drugimi dejavnostmi. Informacije o stroških in prihodkih, povezanih z zagotavljanjem storitev cestninjenja, se na zahtevo zagotovijo ustreznemu spravnemu organu ali sodnemu organu. Države članice sprejmejo tudi ukrepe, potrebne za zagotovitev, da ni dovoljeno navzkrižno subvencioniranje med dejavnostmi, izvedenimi v vlogi ponudnika storitev cestninjenja, in drugimi dejavnostmi.

Člen 10

Pravice in obveznosti uporabnikov EETS

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da lahko uporabniki EETS storitve EETS naročijo pri katerem koli ponudniku EETS ne glede na njihovo državljanstvo, državo članico prebivališča ali državo članico registracije vozila. Uporabniki EETS so ob sklenitvi pogodbe ustrezno obveščeni o veljavnih plačilnih sredstvih ter v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 o obdelavi njihovih osebnih podatkov in pravicah, ki izhajajo iz veljavne zakonodaje o varstvu osebnih podatkov.

2.   Velja, da uporabnik EETS s plačilom cestnine ponudniku EETS izpolni svoje obveznosti plačila do ustreznega izvajalca cestninjenja.

Če sta v vozilu nameščeni ali se v njem prevažata dve napravi v vozilu ali več, je uporabnik EETS odgovoren za uporabo ali aktiviranje ustrezne naprave v vozilu za posamezno območje EETS.

3.   Komisija najpozneje 19. oktobra 2019 sprejme delegirane akte v skladu s členom 30, v katerih natančneje določi obveznosti uporabnikov EETS glede:

| (a) | posredovanja podatkov ponudniku EETS in |
| --- | --- |

(a)

posredovanja podatkov ponudniku EETS in

| (b) | uporabe naprave v vozilu in ravnanja z njo. |
| --- | --- |

(b)

uporabe naprave v vozilu in ravnanja z njo.

POGLAVJE III

SPRAVNI ORGAN

Člen 11

Ustanovitev in naloge

1.   Vsaka država članica z vsaj enim območjem EETS določi ali ustanovi spravni organ za lažjo mediacijo med izvajalci cestninjenja z območjem EETS na njenem ozemlju in ponudniki EETS, ki imajo pogodbe ali se pogodbeno pogajajo s temi izvajalci cestninjenja.

2.   Spravni organ ima pooblastila zlasti za preverjanje, da so pogodbeni pogoji, ki jih izvajalec cestninjenja naloži ponudnikom EETS, nediskriminatorni. Ima pooblastila za preverjanje, da ponudniki EETS prejemajo nadomestilo v skladu z načeli iz člena 7.

3.   Države članice iz odstavka 1 sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev neodvisnosti – kar zadeva organiziranost in pravno strukturo – njihovega spravnega organa od poslovnih interesov izvajalcev cestninjenja in ponudnikov storitev cestninjenja.

Člen 12

Postopek mediacije

1.   Vsaka država članica z vsaj enim območjem EETS določi postopek mediacije, da lahko izvajalec cestninjenja ali ponudnik EETS zadevni spravni organ zaprosita za posredovanje pri sporu glede pogodbenih razmerij ali pogajanj.

2.   Postopek mediacije iz odstavka 1 zahteva, da spravni organ v enem mesecu od prejema prošnje za posredovanje sporoči, ali ima na voljo vse dokumente, potrebne za mediacijo.

3.   Postopek mediacije iz odstavka 1 zahteva, da spravni organ poda mnenje o sporu najpozneje šest mesecev po prejemu prošnje za posredovanje.

4.   Za lažje izvajanje njegovih nalog države članice pooblastijo spravni organ, da lahko od izvajalcev cestninjenja, ponudnikov EETS in katere koli tretje strani, dejavne pri zagotavljanju EETS v zadevni državi članici, zahteva ustrezne informacije.

5.   Države članice z vsaj enim območjem EETS in Komisija sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev izmenjave informacij med spravnimi organi v zvezi z njihovim delom, vodilnimi načeli in praksami.

POGLAVJE IV

TEHNIČNE DOLOČBE

Člen 13

Stalna enotna storitev

Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se EETS uporabnikom EETS zagotavlja kot stalna enotna storitev.

To pomeni, da:

| (a) | ko so klasifikacijski parametri vozila, vključno s spremenljivimi, shranjeni ali prijavljeni ali oboje, v vozilu med samo vožnjo ni več potreben človeški poseg, razen če pride do spremembe značilnosti vozila, in |
| --- | --- |

(a)

ko so klasifikacijski parametri vozila, vključno s spremenljivimi, shranjeni ali prijavljeni ali oboje, v vozilu med samo vožnjo ni več potreben človeški poseg, razen če pride do spremembe značilnosti vozila, in

| (b) | človeška interakcija s posamezno napravo v vozilu ostane enaka ne glede na območje EETS. |
| --- | --- |

(b)

človeška interakcija s posamezno napravo v vozilu ostane enaka ne glede na območje EETS.

Člen 14

Dodatni elementi v zvezi z EETS

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da je interakcija uporabnikov EETS z izvajalci cestninjenja kot delom EETS omejena, kjer je to ustrezno, na postopek izdaje računa v skladu s členom 6(4) in na izvršilne postopke. Interakcija med uporabniki EETS in ponudniki EETS ali njihovo napravo v vozilu je lahko specifična za vsakega ponudnika EETS, ne da bi bila pri tem ogrožena interoperabilnost EETS.

2.   Države članice lahko od ponudnikov storitev cestninjenja, vključno s ponudniki EETS, zahtevajo, da na zahtevo organov držav članic v skladu z veljavnimi predpisi o varstvu podatkov posredujejo prometne podatke v zvezi z njihovimi strankami. Take podatke države članice uporabljajo zgolj za namene prometnih politik in boljšega upravljanja prometa, ne smejo pa se uporabljati za identifikacijo strank.

3.   Komisija najpozneje do 19. oktobra 2019 sprejme izvedbene akte, ki določajo specifikacije elektronskih vmesnikov med komponentami interoperabilnosti izvajalcev cestninjenja, ponudnikov EETS in uporabnikov EETS, po potrebi vključno z vsebino sporočil, ki si jih akterji izmenjujejo prek teh vmesnikov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2).

Člen 15

Komponente interoperabilnosti

1.   Kadar se na ozemlju države članice vzpostavi nov elektronski cestninski sistem, ta država članica sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev, da imenovani izvajalec cestninjenja, pristojen za sistem, določi in v izjavi o območju EETS objavi podroben načrt za postopek ugotavljanja skladnosti s specifikacijami in primernosti komponent interoperabilnosti za uporabo, kar omogoča akreditacijo zainteresiranih ponudnikov EETS najpozneje en mesec pred začetkom delovanja novega sistema.

Kadar je elektronski cestninski sistem na ozemlju države članice bistveno spremenjen, ta država članica sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev, da izvajalec cestninjenja, pristojen za sistem, poleg elementov iz prvega pododstavka določi in v izjavi o območju EETS objavi podroben načrt ponovnega ugotavljanja skladnosti s specifikacijami in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti ponudnikov EETS, ki so že akreditirani v sistemu pred njegovo bistveno spremembo. Načrtovanje omogoča ponovno akreditacijo zadevnih ponudnikov EETS najpozneje en mesec pred začetkom delovanja spremenjenega sistema.

Izvajalec cestninjenja spoštuje ta načrt.

2.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da vsak izvajalec cestninjenja, pristojen za območje EETS na ozemlju posamezne države članice, vzpostavi testno okolje, v katerem lahko ponudnik EETS ali njegovi pooblaščeni zastopniki preverijo, ali je njihova naprava v vozilu primerna za uporabo na območju EETS izvajalca cestninjenja in pridobijo potrdilo o uspešnem opravljanju posameznih preskusov. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da bi izvajalcem cestninjenja omogočile, da vzpostavijo enotno testno okolje za več kot eno območje EETS, in enemu pooblaščenemu zastopniku omogočile, da preveri primernost za uporabo enega tipa naprave v vozilu v imenu več kot enega ponudnika EETS.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi izvajalcem cestninjenja omogočijo, da od ponudnikov EETS ali njihovih pooblaščenih zastopnikov zahtevajo, naj krijejo stroške zadevnih preskusov.

3.   Države članice ne prepovejo, omejijo ali ovirajo dajanja na trg komponent interoperabilnosti za uporabo pri EETS, če imajo oznako CE ali izjavo o skladnosti s specifikacijami ali izjavo o primernosti za uporabo ali oboje. Države članice zlasti ne zahtevajo preverjanj, ki so bila že opravljena kot del postopka za ugotavljanje skladnosti s specifikacijami ali primernosti za uporabo ali obojega.

4.   Komisija najpozneje do 19. oktobra 2019 sprejme delegirane akte v skladu s členom 30, v katerih določi zahteve za komponente interoperabilnosti v zvezi z varnostjo in zdravjem, zanesljivostjo in razpoložljivostjo, varstvom okolja, tehnično skladnostjo, varovanjem in zasebnostjo ter delovanjem in upravljanjem.

5.   Komisija najpozneje 19. oktobra 2019 sprejme delegirane akte v skladu s členom 30, v katerih določi splošne zahteve v zvezi z infrastrukturo glede:

| (a) | točnosti podatkov o prijavi cestnine, da bi zagotovili enako obravnavo vseh uporabnikov EETS glede cestnin in pristojbin; |
| --- | --- |

(a)

točnosti podatkov o prijavi cestnine, da bi zagotovili enako obravnavo vseh uporabnikov EETS glede cestnin in pristojbin;

| (b) | identifikacije pristojnega ponudnika EETS s pomočjo naprave v vozilu; |
| --- | --- |

(b)

identifikacije pristojnega ponudnika EETS s pomočjo naprave v vozilu;

| (c) | uporabe odprtih standardov za komponente interoperabilnosti pri opremi EETS; |
| --- | --- |

(c)

uporabe odprtih standardov za komponente interoperabilnosti pri opremi EETS;

| (d) | vključitve naprave v vozilu v vozilo in |
| --- | --- |

(d)

vključitve naprave v vozilu v vozilo in

| (e) | sporočanja vozniku, da mora plačati cestnino. |
| --- | --- |

(e)

sporočanja vozniku, da mora plačati cestnino.

6.   Komisija najpozneje do 19. oktobra 2019 sprejme izvedbene akte, v katerih določi posebne zahteve v zvezi z infrastrukturo:

| (a) | zahteve za skupne komunikacijske protokole med opremo izvajalcev cestninjenja in ponudnikov EETS; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za skupne komunikacijske protokole med opremo izvajalcev cestninjenja in ponudnikov EETS;

| (b) | zahteve za mehanizme, s katerimi izvajalci cestninjenja ugotavljajo, ali je vozilo, ki vozi na njihovem območju EETS, opremljeno z veljavno in delujočo napravo v vozilu; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za mehanizme, s katerimi izvajalci cestninjenja ugotavljajo, ali je vozilo, ki vozi na njihovem območju EETS, opremljeno z veljavno in delujočo napravo v vozilu;

| (c) | zahteve za vmesnik človek-stroj v napravi v vozilu; |
| --- | --- |

(c)

zahteve za vmesnik človek-stroj v napravi v vozilu;

| (d) | zahteve, ki veljajo posebej za komponente interoperabilnosti v cestninskih sistemih na podlagi mikrovalovne tehnologije, in |
| --- | --- |

(d)

zahteve, ki veljajo posebej za komponente interoperabilnosti v cestninskih sistemih na podlagi mikrovalovne tehnologije, in

| (e) | zahteve, ki veljajo posebej za cestninske sisteme na podlagi sistema za globalno satelitsko navigacijo (GNSS). |
| --- | --- |

(e)

zahteve, ki veljajo posebej za cestninske sisteme na podlagi sistema za globalno satelitsko navigacijo (GNSS).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2).

7.   Komisija najpozneje do 19. oktobra 2019 sprejme izvedbene akte, v katerih določi postopek, ki ga uporabljajo države članice za ugotavljanje skladnosti s specifikacijami in primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, vključno z vsebino in obliko izjav ES. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 31(2).

POGLAVJE V

ZAŠČITNE KLAVZULE

Člen 16

Zaščitni postopek

1.   Kadar država članica upravičeno domneva, da komponente interoperabilnosti z oznako CE, ki so dane na trg ter uporabljene skladno z namenom, verjetno ne bodo izpolnjevale ustreznih zahtev, stori vse potrebno za omejitev področja njihove uporabe, prepoved njihove uporabe ali umik s trga. Država članica takoj obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela, in svojo odločitev obrazloži, pri čemer zlasti navede, ali neskladnost izhaja iz:

| (a) | nepravilne uporabe tehničnih specifikacij ali |
| --- | --- |

(a)

nepravilne uporabe tehničnih specifikacij ali

| (b) | neprimernosti tehničnih specifikacij. |
| --- | --- |

(b)

neprimernosti tehničnih specifikacij.

2.   Komisija se čim prej posvetuje z zadevno državo članico, proizvajalcem, ponudnikom EETS ali njihovimi pooblaščenimi zastopniki s sedežem v Uniji. Kadar Komisija po tem posvetovanju ugotovi, da je ukrep utemeljen, o tem takoj obvesti zadevno državo članico in druge države članice. Če pa po tem posvetovanju Komisija ugotovi, da ukrep ni utemeljen, o tem takoj obvesti zadevno državo članico ter proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Uniji in druge države članice.

3.   Kadar komponente interoperabilnosti z oznako CE ne izpolnjujejo zahtev glede interoperabilnosti, pristojna država članica od proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s sedežem v Uniji zahteva, da ponovno vzpostavi skladnost komponente interoperabilnosti s specifikacijami ali njeno primernost za uporabo ali oboje, in sicer pod pogoji, ki jih določi ta država članica, ter o tem obvesti Komisijo in druge države članice.

Člen 17

Preglednost ugotavljanja skladnosti

V vsaki odločitvi, ki jo sprejme država članica ali izvajalec cestninjenja v zvezi z ugotavljanjem skladnosti s specifikacijami ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, in vsaki odločitvi, sprejeti v skladu s členom 16, se podrobno obrazložijo razlogi, na katerih temelji. O njej se čim prej uradno obvestijo zadevni proizvajalec, ponudnik EETS ali njuni pooblaščeni zastopniki, in sicer skupaj z navedbo pravnih sredstev, ki jih imajo na voljo po veljavnem pravu zadevne države članice, in rokov za njihovo uveljavitev.

POGLAVJE VI

UPRAVNA UREDITEV

Člen 18

Enotna kontaktna pisarna

Vsaka država članica z vsaj dvema območjema EETS na svojem ozemlju imenuje enotno kontaktno pisarno za ponudnike EETS. Država članica objavi kontaktne podatke te pisarne in jih na zahtevo posreduje zainteresiranim ponudnikom EETS. Država članica sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev, da kontaktna pisarna na zahtevo ponudnika EETS olajša in usklajuje prve upravne stike med ponudnikom EETS in izvajalci cestninjenja, pristojnimi za območja EETS na ozemlju države članice. Kontaktna pisarna je lahko bodisi fizična oseba bodisi javni ali zasebni subjekt.

Člen 19

Priglašeni organi

1.   Države članice Komisijo in druge države članice uradno obvestijo o organih, ki so pooblaščeni za izvajanje postopka ugotavljanja skladnosti s specifikacijami ali primernosti za uporabo, navedenim v izvedbenih aktih iz člena 15(7), ali za nadzor nad tem postopkom, pri čemer za vsakega od organov navedejo področje pristojnosti in identifikacijske številke, ki jih predhodno pridobijo od Komisije. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi seznam organov, njihove identifikacijske številke in področja pristojnosti ter skrbi za posodabljanje seznama.

2.   Države članice za ocenjevanje priglašenih organov uporabljajo merila, določena v delegiranih aktih iz odstavka 5 tega člena. Šteje se, da organi, ki izpolnjujejo merila za ocenjevanje iz ustreznih evropskih standardov, izpolnjujejo navedena merila.

3.   Država članica odvzame odobritev organu, ki ne izpolnjuje več meril, določenih v delegiranih aktih iz odstavka 5 tega člena. O tem takoj obvesti Komisijo in druge države članice.

4.   Kadar država članica ali Komisija meni, da organ, ki ga je priglasila druga država članica, ne izpolnjuje meril, določenih v delegiranih aktih iz odstavka 5 tega člena, pošlje zadevo Odboru za elektronsko cestninjenje iz člena 31(1), ki svoje mnenje poda v treh mesecih. Komisija ob upoštevanju mnenja tega odbora državo članico, ki je priglasila zadevni organ, obvesti o vseh spremembah, ki so potrebne, da bi priglašeni organ ohranil priznani status.

5.   Komisija najpozneje do 19. oktobra 2019 sprejme delegirane akte v skladu s členom 30, v katerih določi minimalna merila za upravičenost za priglašene organe.

Člen 20

Usklajevalna skupina

Usklajevalna skupina organov, priglašenih v skladu s členom 19(1) (v nadaljnjem besedilu: usklajevalna skupina) se ustanovi kot delovna skupina Odbora za elektronsko cestninjenje iz člena 31(1) v skladu s poslovnikom Odbora.

Člen 21

Registri

1.   Za namene izvajanja te direktive vsaka država članica pripravi nacionalni elektronski register, v katerem so:

| (a) | območja EETS na njenem ozemlju, vključno z informacijami o:






  (i) | ustreznih izvajalcih cestninjenja; |
| --- | --- | --- |

(a)

območja EETS na njenem ozemlju, vključno z informacijami o:

(i)

ustreznih izvajalcih cestninjenja;

| (ii) | uporabljenih tehnologijah za cestninjenje; |
| --- | --- |

(ii)

uporabljenih tehnologijah za cestninjenje;

| (iii) | podatkih za obračun cestnine; |
| --- | --- |

(iii)

podatkih za obračun cestnine;

| (iv) | izjavi o območju EETS ter |
| --- | --- |

(iv)

izjavi o območju EETS ter

| (v) | ponudnikih EETS, ki imajo sklenjene pogodbe za EETS z izvajalci cestninjenja, dejavnimi na ozemlju te države članice; |
| --- | --- |

(v)

ponudnikih EETS, ki imajo sklenjene pogodbe za EETS z izvajalci cestninjenja, dejavnimi na ozemlju te države članice;

| (b) | ponudniki EETS, ki jim je odobrila registracijo v skladu s členom 4, in |
| --- | --- |

(b)

ponudniki EETS, ki jim je odobrila registracijo v skladu s členom 4, in

| (c) | podatki o enotni kontaktni pisarni iz člena 18 za EETS, vključno s kontaktnim elektronskim naslovom in telefonsko številko. |
| --- | --- |

(c)

podatki o enotni kontaktni pisarni iz člena 18 za EETS, vključno s kontaktnim elektronskim naslovom in telefonsko številko.

Če ni drugače določeno, država članica vsaj enkrat letno preveri, ali so zahteve iz točk (a), (d), (e) in (f) člena 4 še vedno izpolnjene, in ustrezno posodobi register. Register vsebuje tudi ugotovitve revizije iz točke (e) člena 4. Država članica ni odgovorna za dejanja ponudnikov EETS, navedenih v registru.

2.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da so vsi podatki v nacionalnem elektronskem registru posodobljeni in točni.

3.   Registri so javno dostopni v elektronski obliki.

4.   Ti registri so na voljo od 19. oktobra 2021.

5.   Na koncu vsakega koledarskega leta organi držav članic, pristojni za registre, Komisiji v elektronski obliki pošljejo registre območij EETS in ponudnikov EETS. Komisija da te informacije na voljo drugim državam članicam. O morebitnih odstopanjih od stanja v državi članici se obvesti državo članico registracije in Komisijo.

POGLAVJE VII

PILOTNI SISTEMI

Člen 22

Pilotni cestninski sistemi

1.   Da bi omogočili tehnični razvoj EETS, države članice lahko na omejenih delih svojega območja cestninjenja in vzporedno s sistemom, skladnim z EETS, začasno dovolijo uporabo pilotnih cestninskih sistemov z novimi tehnologijami ali koncepti, ki niso skladne z eno ali več določbami te direktive.

2.   Sodelovanje v pilotnih cestninskih sistemih za ponudnike EETS ni obvezno.

3.   Zadevna država članica pred uvedbo pilotnega cestninskega sistema Komisijo zaprosi za dovoljenje. Komisija izda dovoljenje ali zavrne njegovo izdajo v obliki sklepa v šestih mesecih od prejema prošnje. Komisija lahko izdajo dovoljenja zavrne, če bi pilotni cestninski sistem lahko vplival na pravilno delovanje rednega elektronskega cestninskega sistema ali EETS. Tako dovoljenje se lahko izda za začetno obdobje največ treh let.

POGLAVJE VIII

IZMENJAVA INFORMACIJ O NEPLAČILIH CESTNINE

Člen 23

Postopek za izmenjavo informacij med državami članicami

1.   Da bi omogočili identifikacijo vozila in lastnika ali imetnika vozila, za katero je bilo ugotovljeno neplačilo cestnine, vsaka država članica samo nacionalnim kontaktnim točkam drugih držav članic dovoli dostop z možnostjo avtomatiziranega iskanja do naslednjih podatkov iz nacionalnih registrov vozil:

| (a) | podatkov o vozilih ter |
| --- | --- |

(a)

podatkov o vozilih ter

| (b) | podatkov o lastnikih ali imetnikih vozila. |
| --- | --- |

(b)

podatkov o lastnikih ali imetnikih vozila.

Podatki iz točk (a) in (b), ki so potrebni za avtomatizirano iskanje, morajo biti skladni s Prilogo I.

2.   Za namene izmenjave podatkov iz odstavka 1 vsaka država članica imenuje nacionalno kontaktno točko. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da izmenjava informacij med državami članicami poteka zgolj med nacionalnimi kontaktnimi točkami. Pooblastila nacionalnih kontaktnih točk so določena v veljavnem pravu zadevne države članice. Pri tej izmenjavi podatkov se posebna pozornost nameni ustreznemu varstvu osebnih podatkov.

3.   Nacionalna kontaktna točka države članice, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine, pri avtomatiziranem iskanju v obliki izstopnih zaprosil uporabi celotno registrsko številko.

Navedeno avtomatizirano iskanje se izvaja v skladu s postopki iz točk 2 in 3 poglavja 3 Priloge k Sklepu Sveta 2008/616/PNZ (16) ter zahtevami iz Priloge I k tej direktivi.

Država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine, uporabi pridobljene podatke, da ugotovi, kdo je odgovoren za neplačilo te cestnine.

4.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se informacije izmenjujejo z uporabo programske aplikacije Evropskega informacijskega sistema za prometna in vozniška dovoljenja (Eucaris) in spremenjenih različic te programske aplikacije, v skladu s Prilogo I k tej direktivi ter točkama 2 in 3 poglavja 3 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ.

5.   Vsaka država članica krije svoje stroške, ki nastanejo v zvezi z upravljanjem, uporabo in vzdrževanjem programskih aplikacij iz odstavka 4.

Člen 24

Pisno obvestilo o neplačilu cestnine

1.   Država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine, se odloči, ali bo uvedla postopke nadaljnje obravnave v zvezi z neplačilom cestnine.

Kadar se država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine, odloči, da bo uvedla takšne postopke, v skladu s svojim nacionalnim pravom o tem ustrezno obvesti lastnika vozila, imetnika vozila ali drugače identificirano osebo, osumljeno neplačila cestnine.

To obvestilo vključuje – če je to predvideno v nacionalnem pravu – tudi pravne posledice neplačila cestnine na ozemlju države članice, na katerem je prišlo do neplačila cestnine, v skladu s pravom te države članice.

2.   Kadar država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine, lastniku vozila, imetniku vozila ali drugače identificirani osebi, osumljeni neplačila cestnine, pošlje pisno obvestilo, vanj v skladu s svojim nacionalnim pravom vključi vse relevantne informacije, zlasti vrsto neplačila cestnine, kraj, datum in čas neplačila cestnine, naslov predpisov nacionalnega prava, ki so bili kršeni, pravico do pritožbe in dostopa do informacij, ter sankcijo in, če je primerno, podatke o napravi, s katero je bilo ugotovljeno neplačilo cestnine. V ta namen država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine, za pisno obvestilo uporabi predlogo iz Priloge II.

3.   Kadar se država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine, odloči uvesti postopke nadaljnje obravnave v zvezi z neplačilom cestnine, za namen zagotovitve spoštovanja temeljnih pravic pošlje pisno obvestilo v jeziku dokumenta o registraciji vozila, če je na voljo, ali v enem od uradnih jezikov države članice registracije.

Člen 25

Nadaljnji postopki subjektov za zaračunavanje cestnine

1.   Država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine, lahko subjektu, pristojnemu za zaračunavanje cestnine, posreduje podatke, ki jih je prejela v postopku iz člena 23(1), le če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | posredovani podatki so omejeni zgolj na tiste, ki jih ta subjekt potrebuje za pridobitev dolgovane cestnine; |
| --- | --- |

(a)

posredovani podatki so omejeni zgolj na tiste, ki jih ta subjekt potrebuje za pridobitev dolgovane cestnine;

| (b) | postopek za pridobitev dolgovane cestnine je skladen s postopkom iz člena 24; |
| --- | --- |

(b)

postopek za pridobitev dolgovane cestnine je skladen s postopkom iz člena 24;

| (c) | zadevni subjekt je pristojen za izvajanje tega postopka ter |
| --- | --- |

(c)

zadevni subjekt je pristojen za izvajanje tega postopka ter

| (d) | s plačilom na podlagi plačilnega naloga, ki ga izda subjekt, ki prejme podatke, je neplačilo cestnine odpravljeno. |
| --- | --- |

(d)

s plačilom na podlagi plačilnega naloga, ki ga izda subjekt, ki prejme podatke, je neplačilo cestnine odpravljeno.

2.   Države članice zagotovijo, da se podatki, posredovani pristojnemu subjektu, uporabijo le za pridobitev dolgovane cestnine in se po plačilu cestnine izbrišejo nemudoma, če do plačila ne pride, pa v razumnem roku po prenosu podatkov, ki ga določi država članica.

Člen 26

Poročanje držav članic Komisiji

Vsaka država članica pošlje Komisiji izčrpno poročilo do 19. aprila 2023 in nato vsaka tri leta.

V izčrpnem poročilu se navede število avtomatiziranih iskanj, ki jih je opravila država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine, naslovljenih na nacionalno kontaktno točko države članice registracije glede neplačil cestnine, do katerih je prišlo na njenem ozemlju, skupaj s številom neuspelih zaprosil.

Izčrpno poročilo vsebuje tudi opis stanja na nacionalni ravni v zvezi z nadaljnjo obravnavo neplačil cestnine, na podlagi deleža takih neplačil cestnin, za katera so bila poslana pisna obvestila.

Člen 27

Varstvo podatkov

1.   Za osebne podatke, ki se obdelujejo na podlagi te direktive, se uporabljajo Uredba (EU) 2016/679 in nacionalni zakoni ali drugi predpisi, ki prenašajo direktivi 2002/58/ES in (EU) 2016/680.

2.   Države članice v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da:

| (a) | je obdelava osebnih podatkov za namene členov 23, 24 in 25 omejena na vrste podatkov iz Priloge I k tej direktivi; |
| --- | --- |

(a)

je obdelava osebnih podatkov za namene členov 23, 24 in 25 omejena na vrste podatkov iz Priloge I k tej direktivi;

| (b) | so osebni podatki točni in posodobljeni ter da se zahteve za popravek ali izbris obravnavajo brez nepotrebnega odlašanja ter |
| --- | --- |

(b)

so osebni podatki točni in posodobljeni ter da se zahteve za popravek ali izbris obravnavajo brez nepotrebnega odlašanja ter

| (c) | se določi rok za hrambo osebnih podatkov.
  Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se osebni podatki, ki se obdelujejo v skladu s to direktivo, uporabljajo le za namene:






  (a) | identifikacije domnevnih kršiteljev zaradi obveznosti plačila cestnin v okviru področja uporabe člena 5(8); |
| --- | --- | --- |

(c)

se določi rok za hrambo osebnih podatkov.

Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se osebni podatki, ki se obdelujejo v skladu s to direktivo, uporabljajo le za namene:

(a)

identifikacije domnevnih kršiteljev zaradi obveznosti plačila cestnin v okviru področja uporabe člena 5(8);

| (b) | zagotavljanja skladnosti izvajalca cestninjenja, kar zadeva njegove obveznosti do davčnih organov v okviru področja uporabe člena 5(9), ter |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanja skladnosti izvajalca cestninjenja, kar zadeva njegove obveznosti do davčnih organov v okviru področja uporabe člena 5(9), ter

| (c) | identifikacije vozila in lastnika ali imetnika vozila, za katero je bilo ugotovljeno neplačilo cestnine, v okviru področja uporabe členov 23 in 24. |
| --- | --- |

(c)

identifikacije vozila in lastnika ali imetnika vozila, za katero je bilo ugotovljeno neplačilo cestnine, v okviru področja uporabe členov 23 in 24.

Države članice sprejmejo tudi ukrepe, potrebne za zagotovitev, da imajo osebe, na katere se osebni podatki nanašajo, enake pravice do obveščenosti, dostopa, popravka, izbrisa in omejitve obdelave ter vložitve pritožbe pri nadzornem organu za varstvo podatkov, do odškodnine ter do učinkovitega pravnega sredstva, kot to določata Uredba (EU) 2016/679 ali, kjer je primerno, Direktiva (EU) 2016/680.

3.   Ta člen ne vpliva na možnost držav članic, da omejijo obseg obveznosti in pravic, opredeljenih v nekaterih določbah Uredbe (EU) 2016/679 v skladu s členom 23 navedene uredbe za namene iz prvega odstavka navedenega člena.

4.   Vsaka zadevna oseba ima pravico brez nepotrebnega odlašanja pridobiti informacije o tem, kateri osebni podatki, evidentirani v državi članici registracije, so bili posredovani državi članici, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine, vključno z datumom zaprosila in informacijami o pristojnem organu države članice, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine.

POGLAVJE IX

KONČNE DOLOČBE

Člen 28

Poročilo

1.   Komisija do 19. aprila 2023 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju in učinkih te direktive, zlasti kar zadeva napredek in uvedbo EETS ter učinkovitost in uspešnost mehanizma za izmenjavo podatkov v okviru preiskovanja primerov neplačila cestnine.

V poročilu analizira zlasti:

| (a) | učinek člena 5(1) in (2) na uvedbo EETS, s posebnim poudarkom na razpoložljivosti storitve na majhnih in obrobnih območjih EETS; |
| --- | --- |

(a)

učinek člena 5(1) in (2) na uvedbo EETS, s posebnim poudarkom na razpoložljivosti storitve na majhnih in obrobnih območjih EETS;

| (b) | učinkovitost členov 23, 24 in 25 pri zmanjševanju števila neplačil cestnin v Uniji in |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost členov 23, 24 in 25 pri zmanjševanju števila neplačil cestnin v Uniji in

| (c) | napredek pri vidikih interoperabilnosti med elektronskimi cestninskimi sistemi, ki uporabljajo satelitsko določanje položaja, in mikrovalovno tehnologijo na frekvenci 5,8 GHz. |
| --- | --- |

(c)

napredek pri vidikih interoperabilnosti med elektronskimi cestninskimi sistemi, ki uporabljajo satelitsko določanje položaja, in mikrovalovno tehnologijo na frekvenci 5,8 GHz.

2.   Poročilu se po potrebi priloži predlog Evropskemu parlamentu in Svetu za nadaljnjo revizijo te direktive, zlasti v zvezi z naslednjimi elementi:

| (a) | dodatnimi ukrepi za zagotovitev, da je EETS na razpolago na vseh območjih EETS, vključno z majhnimi in obrobnimi; |
| --- | --- |

(a)

dodatnimi ukrepi za zagotovitev, da je EETS na razpolago na vseh območjih EETS, vključno z majhnimi in obrobnimi;

| (b) | ukrepi, s katerimi bi dodatno olajšali čezmejno izvrševanje obveznosti plačila cestnin v Uniji, vključno z dogovori o medsebojni pomoči, ter |
| --- | --- |

(b)

ukrepi, s katerimi bi dodatno olajšali čezmejno izvrševanje obveznosti plačila cestnin v Uniji, vključno z dogovori o medsebojni pomoči, ter

| (c) | razširitvijo določb, ki olajšujejo čezmejno izvrševanje na območja z nizkimi emisijami, območja omejenega dostopa ali druge sheme za urejanje dostopa do vozil v mestih. |
| --- | --- |

(c)

razširitvijo določb, ki olajšujejo čezmejno izvrševanje na območja z nizkimi emisijami, območja omejenega dostopa ali druge sheme za urejanje dostopa do vozil v mestih.

Člen 29

Delegirani akti

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 30 v zvezi s posodobitvijo Priloge I, da se upoštevajo vse zadevne spremembe sklepov Sveta 2008/615/PNZ (17) in 2008/616/PNZ ali kadar to zahteva kateri koli drugi zadevni pravni akt Unije.

17

Člen 30

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(5), člena 10(3), člena 15(4) in (5), člena 19(5) in člena 29 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 18. aprila 2019. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 8(5), člena 10(3), člena 15(4) in (5), člena 19(5) in člena 29 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 8(5), člena 10(3), člena 15(4)in (5), člena 19(5) in člena 29, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 31

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za elektronsko cestninjenje.

Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 32

Prenos

1.   Države članice do 19. oktobra 2021 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, ki so potrebni za uskladitev s členi 1 do 27 ter prilogama I in II. Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.

Države članice te predpise uporabljajo od 19. oktobra 2021.

Države članice se v sprejetih ukrepih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v veljavnih zakonih in drugih predpisih sklicevanja na direktivo, razveljavljeno s to direktivo, štejejo kot sklicevanja na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 33

Razveljavitev

Direktiva 2004/52/ES se razveljavi z učinkom od 20. oktobra 2021, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos Direktive v nacionalno pravo, ki so določeni v delu B Priloge III.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 34

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 35

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 19. marca 2019

Za Evropski parlament

Predsednik

A. TAJANI

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  
  UL C 81, 2.3.2018, str. 181.

1

(2)  
  UL C 176, 23.5.2018, str. 66.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 4. marca 2019.

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/52/ES z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 124).

4

(5)  Direktiva (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (UL L 68, 13.3.2015, str. 9).

5

(6)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

6

(7)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

7

(8)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

8

(9)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

9

(10)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

10

(11)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

11

(12)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

12

(13)  Direktiva 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (UL L 153, 22.5.2014, str. 62).

13

(14)  Direktiva 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (prenovitev) (UL L 96, 29.3.2014, str. 79).

14

(15)  Direktiva 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str. 42).

15

(16)  Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

16

(17)  Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 1).

17

---

PRILOGA I

Podatki, ki so potrebni za avtomatizirano iskanje iz člena 23(1)

| Točka | O/N (1) | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Podatki o vozilu | O | |
| Država članica registracije | O | |
| Registrska številka | O | (A (2)) |
| Podatki v zvezi z neplačilom cestnine | O | |
| Država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine | O | |
| Referenčni datum dogodka | O | |
| Referenčni čas dogodka | O | |

Točka

O/N (1)

Opombe

Podatki o vozilu

O

Država članica registracije

O

Registrska številka

O

(A (2))

Podatki v zvezi z neplačilom cestnine

O

Država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine

O

Referenčni datum dogodka

O

Referenčni čas dogodka

O

Podatki, zagotovljeni na podlagi avtomatiziranega iskanja, izvedenega na podlagi člena 23(1)

Del I.   Podatki o vozilih

| Točka | O/N (3) | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Registrska številka | O | |
| Številka šasije/VIN | O | |
| Država članica registracije | O | |
| Znamka | O | (D.1 (4)) npr. Ford, Opel, Renault |
| Trgovska vrsta vozila | O | (D.3) npr. Focus, Astra, Megane |
| Kategorijska oznaka EU | O | (J) npr. moped, motorno kolo, osebno vozilo |
| Emisijski razred EURO | O | npr. Euro 4, EURO 6 |

Točka

O/N (3)

Opombe

Registrska številka

O

Številka šasije/VIN

O

Država članica registracije

O

Znamka

O

(D.1 (4)) npr. Ford, Opel, Renault

Trgovska vrsta vozila

O

(D.3) npr. Focus, Astra, Megane

Kategorijska oznaka EU

O

(J) npr. moped, motorno kolo, osebno vozilo

Emisijski razred EURO

O

npr. Euro 4, EURO 6

Del II.   Podatki o lastnikih ali imetnikih vozil

| Točka | O/N (5) | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Podatki o imetnikih vozila | | (C.1 (6))
  Podatki se nanašajo na imetnika določenega potrdila o registraciji. |
| Ime imetnikov (podjetja) registracije | O | (C.1.1)
  Za priimek, medpone, naziv itd. se uporabijo ločena polja, ime pa se sporoči v natisljivi obliki. |
| Ime | O | (C.1.2)
  Za imena in začetnice se uporabijo ločena polja, ime pa se sporoči v natisljivi obliki. |
| Naslov | O | (C.1.3)
  Za ulico, hišno številko, poštno številko, kraj bivanja, državo bivanja itd. se uporabijo ločena polja, naslov pa se sporoči v natisljivi obliki. |
| Spol | N | Moški, ženski |
| Datum rojstva | O | |
| Pravni subjekt | O | Posameznik, združenje, družba, podjetje itd. |
| Kraj rojstva | N | |
| Identifikacijska številka | N | Identifikator, ki na edinstven način identificira osebo ali družbo. |
| Podatki o lastnikih vozila | | (C.2) Podatki se nanašajo na lastnika vozila. |
| Ime lastnikov (podjetja) | O | (C.2.1) |
| Ime | O | (C.2.2) |
| Naslov | O | (C.2.3) |
| Spol | N | Moški, ženski |
| Datum rojstva | O | |
| Pravni subjekt | O | Posameznik, združenje, družba, podjetje itd. |
| Kraj rojstva | N | |
| Identifikacijska številka | N | Identifikator, ki na edinstven način identificira osebo ali družbo. |
| | | Pri odpadnih vozilih, ukradenih vozilih ali registrskih tablicah ali pri poteklih avtomobilskih registracijah se podatki o lastniku/imetniku ne navedejo. Namesto tega se pošlje sporočilo „podatek ni razkrit“. |

Točka

O/N (5)

Opombe

Podatki o imetnikih vozila

(C.1 (6))

Podatki se nanašajo na imetnika določenega potrdila o registraciji.

Ime imetnikov (podjetja) registracije

O

(C.1.1)

Za priimek, medpone, naziv itd. se uporabijo ločena polja, ime pa se sporoči v natisljivi obliki.

Ime

O

(C.1.2)

Za imena in začetnice se uporabijo ločena polja, ime pa se sporoči v natisljivi obliki.

Naslov

O

(C.1.3)

Za ulico, hišno številko, poštno številko, kraj bivanja, državo bivanja itd. se uporabijo ločena polja, naslov pa se sporoči v natisljivi obliki.

Spol

N

Moški, ženski

Datum rojstva

O

Pravni subjekt

O

Posameznik, združenje, družba, podjetje itd.

Kraj rojstva

N

Identifikacijska številka

N

Identifikator, ki na edinstven način identificira osebo ali družbo.

Podatki o lastnikih vozila

(C.2) Podatki se nanašajo na lastnika vozila.

Ime lastnikov (podjetja)

O

(C.2.1)

Ime

O

(C.2.2)

Naslov

O

(C.2.3)

Spol

N

Moški, ženski

Datum rojstva

O

Pravni subjekt

O

Posameznik, združenje, družba, podjetje itd.

Kraj rojstva

N

Identifikacijska številka

N

Identifikator, ki na edinstven način identificira osebo ali družbo.

Pri odpadnih vozilih, ukradenih vozilih ali registrskih tablicah ali pri poteklih avtomobilskih registracijah se podatki o lastniku/imetniku ne navedejo. Namesto tega se pošlje sporočilo „podatek ni razkrit“.

---

(1)  O = obvezno, če je na voljo v nacionalnem registru, N = neobvezno.

(2)  Harmonizirane kode Unije, glej Direktivo Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999 o dokumentih za registracijo vozil (UL L 138, 1.6.1999, str. 57).

(3)  O = obvezno, če je na voljo v nacionalnem registru, N = neobvezno.

(4)  Harmonizirane kode Unije, glej Direktivo 1999/37/ES.

(5)  O = obvezno, če je na voljo v nacionalnem registru, N = neobvezno.

(6)  Harmonizirane kode Unije, glej Direktivo 1999/37/ES.

---

PRILOGA II

PREDLOGA ZA PISNO OBVESTILO

iz člena 24

[Naslovnica]

...

...

[Ime, naslov in telefonska številka pošiljatelja]

...

...

[Ime in naslov naslovnika]

PISNO OBVESTILO

v zvezi z neplačilom cestnine, do katerega je prišlo v ...

[ime države članice, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine]

Stran 2

... ni bila plačana cestnina za vozilo z registrsko

[datum]

številko ..., znamke ..., model ...,

kar je odkril ...

[naziv pristojnega organa]

[Možnost 1] (1)

Registrirani ste kot imetnik potrdila o registraciji zgoraj navedenega vozila.

[Možnost 2] (1)

Imetnik potrdila o registraciji zgoraj navedenega vozila je izjavil, da ste to vozilo v času, ko je prišlo do neplačila cestnine, vozili vi.

Podrobnosti o neplačilu cestnine so opisane na strani 3.

Znesek finančne kazni zaradi neplačila cestnine znaša ... EUR/nacionalna valuta (1).

Znesek dolgovane cestnine znaša ... EUR/nacionalne valute/ (1).

Rok za plačilo je ...

Če ne plačate te denarne kazni (1)/cestnine (1), vam svetujemo, da izpolnite priloženi obrazec za odgovor (stran 4) in ga pošljete na navedeni naslov.

To obvestilo bo obravnavano v skladu z nacionalnim pravom ...

[ime države članice, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine].

Stran 3

Podrobnosti v zvezi z neplačilom cestnine

| (a) | Podatki o vozilu, s katerim je prišlo do neplačila cestnine: | Registrska številka: ... |
| --- | --- | --- |

(a)

Podatki o vozilu, s katerim je prišlo do neplačila cestnine:

Registrska številka: ...

| | Država članica registracije: ... |
| --- | --- |

Država članica registracije: ...

| | Znamka in model: ... |
| --- | --- |

Znamka in model: ...

| (b) | Podatki v zvezi z neplačilom cestnine: | Kraj, datum in čas neplačila cestnine:
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

(b)

Podatki v zvezi z neplačilom cestnine:

Kraj, datum in čas neplačila cestnine:

...

...

...

...

| | Vrsta in pravna klasifikacija neplačila cestnine:
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

Vrsta in pravna klasifikacija neplačila cestnine:

...

...

...

...

| | Podroben opis neplačila cestnine:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Podroben opis neplačila cestnine:

...

...

| | Sklic na ustrezne pravne predpise:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Sklic na ustrezne pravne predpise:

...

...

| | Opis dokaza v zvezi z neplačilom cestnine ali sklic nanj:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Opis dokaza v zvezi z neplačilom cestnine ali sklic nanj:

...

...

| (c) | Podatki o napravi, s katero je bilo ugotovljeno neplačilo cestnine (2): | Specifikacije o napravi:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

(c)

Podatki o napravi, s katero je bilo ugotovljeno neplačilo cestnine (2):

Specifikacije o napravi:

...

...

| | Identifikacijska številka naprave:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Identifikacijska številka naprave:

...

...

| | Rok za naslednjo overitev:
  ...
  ... |
| --- | --- |

Rok za naslednjo overitev:

...

...

| (1) | Neustrezno črtati. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Če ni bila uporabljena nobena naprava, se ne izpolni. |
| --- | --- |

(2)

Stran 4

Obrazec za odgovor

(izpolnite z velikimi tiskanimi črkami)

| A. | Podatki o vozniku:






  — | Ime in priimek:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

A.

—

Ime in priimek:

...

...

| — | Datum in kraj rojstva:
  ... |
| --- | --- |

—

Datum in kraj rojstva:

...

| — | Številka vozniškega dovoljenja: ..., izdano (datum): ..., v/na (kraj): ... |
| --- | --- |

—

Številka vozniškega dovoljenja: ..., izdano (datum): ..., v/na (kraj): ...

| — | Naslov: ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

Naslov: ...

...

...

...

| B. | Vprašanja:






  1. | Ali je vozilo znamke ..., z registrsko številko ..., registrirano na vaše ime? ... da/ne (1)
  Če ni, navedite imetnika potrdila o registraciji: ...
  ...
  (priimek, ime, naslov) |
| --- | --- | --- |

B.

1.

Ali je vozilo znamke ..., z registrsko številko ..., registrirano na vaše ime? ... da/ne (1)

Če ni, navedite imetnika potrdila o registraciji: ...

...

(priimek, ime, naslov)

| 2. | Ali priznate, da niste plačali cestnine? da/ne (1) |
| --- | --- |

2.

Ali priznate, da niste plačali cestnine? da/ne (1)

| 3. | Če tega ne priznate, navedite razloge:
  ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Če tega ne priznate, navedite razloge:

...

...

Izpolnjeni obrazec v 60 dneh po datumu tega pisnega obvestila pošljite naslednjemu organu ali subjektu: ...

na naslov: ...

INFORMACIJE

(Če pisno obvestilo pošilja subjekt, pristojen za zaračunavanje cestnine v skladu s členom 25):

| | Če dolgovana cestnina ne bo plačana v roku iz tega pisnega obvestila, bo zadeva posredovana v obravnavo pristojnemu organu v ...
  [ime države članice, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine]. |
| --- | --- |

Če dolgovana cestnina ne bo plačana v roku iz tega pisnega obvestila, bo zadeva posredovana v obravnavo pristojnemu organu v ...

[ime države članice, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine].

| | Če zadeva ne bo nadalje obravnavana, boste o tem obveščeni v 60 dneh po prejemu obrazca za odgovor ali dokazila o plačilu. (1) |
| --- | --- |

Če zadeva ne bo nadalje obravnavana, boste o tem obveščeni v 60 dneh po prejemu obrazca za odgovor ali dokazila o plačilu. (1)

/

(Če pisno obvestilo pošilja pristojni organ države članice):

| | Zadevo bo obravnaval pristojni organ ...
  [ime države članice, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine]. |
| --- | --- |

Zadevo bo obravnaval pristojni organ ...

[ime države članice, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine].

| | Če zadeva ne bo nadalje obravnavana, boste o tem obveščeni v 60 dneh po prejemu obrazca za odgovor ali dokazila o plačilu (1). |
| --- | --- |

Če zadeva ne bo nadalje obravnavana, boste o tem obveščeni v 60 dneh po prejemu obrazca za odgovor ali dokazila o plačilu (1).

| (1) | Neustrezno črtati. |
| --- | --- |

(1)

Če bo zadeva nadalje obravnavana, bo uporabljen naslednji postopek:

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

[izpolni država članica, na ozemlju katere je prišlo do neplačila cestnine – kakšen bo potek postopka, vključno s podrobnostmi o možnostih in postopku pritožbe zoper odločitev o nadaljnji obravnavi te zadeve. Te podrobnosti v vsakem primeru vključujejo naslednje: naziv in naslov organa ali subjekta, pristojnega za nadaljnjo obravnavo tega primera; rok za plačilo; naziv in naslov zadevnega pritožbenega organa; pritožbeni rok].

To obvestilo samo po sebi nima pravnih posledic.

Izjava o omejitvi odgovornosti glede varstva podatkov

| | [Če se uporablja Uredba (EU) 2016/679:
  V skladu z Uredbo (EU) 2016/679 imate pravico, da zahtevate dostop do svojih osebnih podatkov in njihov popravek ali izbris ali omejitev njihove obdelave ali da ugovarjate njihovi obdelavi, in pravico do prenosljivosti podatkov. Poleg tega imate pravico, da vložite pritožbo pri [ime in naslov ustreznega nadzornega organa].] |
| --- | --- |

[Če se uporablja Uredba (EU) 2016/679:

V skladu z Uredbo (EU) 2016/679 imate pravico, da zahtevate dostop do svojih osebnih podatkov in njihov popravek ali izbris ali omejitev njihove obdelave ali da ugovarjate njihovi obdelavi, in pravico do prenosljivosti podatkov. Poleg tega imate pravico, da vložite pritožbo pri [ime in naslov ustreznega nadzornega organa].]

| | [Če se uporablja Direktiva (EU) 2016/680:
  V skladu z [naslov nacionalnega zakona, ki prenaša Direktivo (EU) 2016/680] imate pravico, da od upravljavca zahtevate dostop do svojih osebnih podatkov in njihov popravek ali izbris in omejitev njihove obdelave. Poleg tega imate pravico, da vložite pritožbo pri [ime in naslov ustreznega nadzornega organa].] |
| --- | --- |

[Če se uporablja Direktiva (EU) 2016/680:

V skladu z [naslov nacionalnega zakona, ki prenaša Direktivo (EU) 2016/680] imate pravico, da od upravljavca zahtevate dostop do svojih osebnih podatkov in njihov popravek ali izbris in omejitev njihove obdelave. Poleg tega imate pravico, da vložite pritožbo pri [ime in naslov ustreznega nadzornega organa].]

---

PRILOGA III

DEL A

Razveljavljena direktiva in njene spremembe

(iz člena 33)

| Direktiva 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta | UL L 166, 30.4.2004, str. 124. |
| --- | --- |
| Uredba (ES) št. 219/2009 Evropskega parlamenta in Sveta | UL L 87, 31.3.2009, str. 109. |

Direktiva 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta

UL L 166, 30.4.2004, str. 124.

Uredba (ES) št. 219/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

UL L 87, 31.3.2009, str. 109.

DEL B

Rok za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 33)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| Direktiva 2004/52/ES | 20. november 2005 |

Direktiva

Rok za prenos

Direktiva 2004/52/ES

20. november 2005

---

PRILOGA IV

Korelacijska tabela

| Direktiva 2004/52/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| člen 1(1) | člen 1(1), prvi pododstavek (a) |
| — | člen 1(1), prvi pododstavek (b) |
| člen 3(2), prvi stavek | člen 1(1), drugi pododstavek |
| člen 1(2), uvodno besedilo | člen 1(2), uvodno besedilo |
| člen 1(2)(a) | člen 1(2)(a) |
| člen 1(2)(b) | — |
| člen 1(2)(c) | člen 1(2)(b) |
| — | člen 1(3) |
| člen 1(3) | člen 1(4) |
| — | člen 1(5) |
| — | člen 1(6) |
| — | člen 2 |
| člen 2(1) | člen 3(1), prvi pododstavek |
| — | člen 3(1), drugi pododstavek |
| člen 2(2), prvi stavek | — |
| člen 4(7) | člen 3(2) |
| — | člen 3(3) |
| člen 2(2), drugi in tretji stavek | člen 3(4) |
| člen 2(2), četrti stavek | — |
| — | člen 3(5) |
| — | člen 3(6) |
| člen 2(3) | — |
| člen 2(4) | — |
| člen 2(5) | — |
| člen 2(6) | — |
| člen 2(7) | člen 27 |
| člen 3(1) | — |
| člen 3(2), prvi stavek | člen 1(1), drugi pododstavek |
| člen 3(2), drugi stavek | — |
| člen 3(2), tretji stavek | |
| člen 3(3) | |
| člen 3(4) | — |
| člen 4(1) | |
| člen 4(2) | — |
| člen 4(3) | |
| člen 4(4) | — |
| člen 4(5) | — |
| člen 4(7) | člen 3(2) |
| člen 4(8) | člen 5(4) |
| — | člen 23 |
| — | člen 24 |
| — | člen 26 |
| člen 2(7) | člen 27 |
| — | člen 28 |
| — | člen 29 |
| — | člen 30 |
| člen 5 | člen 31 |
| člen 6 | člen 32(1) |
| — | člen 32(2) |
| — | člen 33 |
| člen 7 | člen 34 |
| člen 8 | člen 35 |
| Priloga | — |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |
| — | Priloga IV |

Direktiva 2004/52/ES

Ta direktiva

člen 1(1)

člen 1(1), prvi pododstavek (a)

—

člen 1(1), prvi pododstavek (b)

člen 3(2), prvi stavek

člen 1(1), drugi pododstavek

člen 1(2), uvodno besedilo

člen 1(2), uvodno besedilo

člen 1(2)(a)

člen 1(2)(a)

člen 1(2)(b)

—

člen 1(2)(c)

člen 1(2)(b)

—

člen 1(3)

člen 1(3)

člen 1(4)

—

člen 1(5)

—

člen 1(6)

—

člen 2

člen 2(1)

člen 3(1), prvi pododstavek

—

člen 3(1), drugi pododstavek

člen 2(2), prvi stavek

—

člen 4(7)

člen 3(2)

—

člen 3(3)

člen 2(2), drugi in tretji stavek

člen 3(4)

člen 2(2), četrti stavek

—

—

člen 3(5)

—

člen 3(6)

člen 2(3)

—

člen 2(4)

—

člen 2(5)

—

člen 2(6)

—

člen 2(7)

člen 27

člen 3(1)

—

člen 3(2), prvi stavek

člen 1(1), drugi pododstavek

člen 3(2), drugi stavek

—

člen 3(2), tretji stavek

člen 3(3)

člen 3(4)

—

člen 4(1)

člen 4(2)

—

člen 4(3)

člen 4(4)

—

člen 4(5)

—

člen 4(7)

člen 3(2)

člen 4(8)

člen 5(4)

—

člen 23

—

člen 24

—

člen 26

člen 2(7)

člen 27

—

člen 28

—

člen 29

—

člen 30

člen 5

člen 31

člen 6

člen 32(1)

—

člen 32(2)

—

člen 33

člen 7

člen 34

člen 8

člen 35

Priloga

—

—

Priloga I

—

Priloga II

—

Priloga III

—

Priloga IV

---

Popravki

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/77

---

Popravek Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev

(
  Uradni list Evropske unije L 173 z dne 9. julija 2018
  )

Stran 22, člen 1, točka (2)(c), drugi pododstavek, drugi stavek:

besedilo:

„Delodajalec brez poseganja v točko (h) prvega pododstavka odstavka 1 napotenemu delavcu povrne te stroške v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso, ki se uporablja za delovno razmerje.“

se glasi:

„Delodajalec brez poseganja v točko (i) prvega pododstavka odstavka 1 napotenemu delavcu povrne te stroške v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso, ki se uporablja za delovno razmerje.“

---