# Den Europæiske Unions L 50/2019

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 50 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 62. årgang21. februar 2019 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 50

Dansk udgave

Retsforskrifter

62. årgang21. februar 2019

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/295 af 20. februar 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 for så vidt angår ændringer til modellen til betalingsanmodning, herunder supplerende oplysninger om finansielle instrumenter, og til modellen til regnskaber | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/296 af 20. februar 2019 om berigtigelse af visse sprogudgaver af gennemførelsesforordning (EU) 2016/2286 om fastsættelse af detaljerede regler for anvendelsen af politikker om rimeligt forbrug og for metoden til vurdering af, om afskaffelsen af detailroamingtillæg er bæredygtig, og for anmodninger, som indgives af en roamingudbyder med henblik på en sådan vurdering (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/297 af 20. februar 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 5 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/298 af 20. februar 2019 om ændring af bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 for så vidt angår oplysningerne vedrørende Hviderusland, Bosnien-Hercegovina og Japan på listen over tredjelande, områder, zoner og segmenter, hvorfra visse fjerkræprodukter kan importeres til og sendes i transit gennem Unionen (
  1
  ) | 20 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2019/299 af 12. februar 2019 om fastlæggelse af den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i det regionale styringsudvalg for transportfællesskabet til visse personaleanliggender i forbindelse med gennemførelsen af traktaten om oprettelse af et transportfællesskab | 23 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/300 af 19. februar 2019 om en generel plan for krisestyring på fødevare- og fodersikkerhedsområdet (
  1
  ) | 55 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/295 af 20. februar 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 for så vidt angår ændringer til modellen til betalingsanmodning, herunder supplerende oplysninger om finansielle instrumenter, og til modellen til regnskaber

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/296 af 20. februar 2019 om berigtigelse af visse sprogudgaver af gennemførelsesforordning (EU) 2016/2286 om fastsættelse af detaljerede regler for anvendelsen af politikker om rimeligt forbrug og for metoden til vurdering af, om afskaffelsen af detailroamingtillæg er bæredygtig, og for anmodninger, som indgives af en roamingudbyder med henblik på en sådan vurdering (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/297 af 20. februar 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

5

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/298 af 20. februar 2019 om ændring af bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 for så vidt angår oplysningerne vedrørende Hviderusland, Bosnien-Hercegovina og Japan på listen over tredjelande, områder, zoner og segmenter, hvorfra visse fjerkræprodukter kan importeres til og sendes i transit gennem Unionen (
  1
  )

1

20

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2019/299 af 12. februar 2019 om fastlæggelse af den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i det regionale styringsudvalg for transportfællesskabet til visse personaleanliggender i forbindelse med gennemførelsen af traktaten om oprettelse af et transportfællesskab

23

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/300 af 19. februar 2019 om en generel plan for krisestyring på fødevare- og fodersikkerhedsområdet (
  1
  )

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 21.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/295

af 20. februar 2019

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 for så vidt angår ændringer til modellen til betalingsanmodning, herunder supplerende oplysninger om finansielle instrumenter, og til modellen til regnskaber

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1), særlig artikel 41, stk. 4, artikel 131, stk. 6, og artikel 137, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag VI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 (2) fastsættes modellen til betalingsanmodning, herunder supplerende oplysninger om finansielle instrumenter, i overensstemmelse med artikel 131, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013. Med hensyn til forskud udbetalt som en del af statsstøtten præciseres det i nævnte bilags tillæg 2, hvor stor en del af disse forskud, der udbetales og derefter modsvares eller ikke modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne inden for en given periode, bør medtages i betalingsanmodningerne. |
| --- | --- |

(1)

I bilag VI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 (2) fastsættes modellen til betalingsanmodning, herunder supplerende oplysninger om finansielle instrumenter, i overensstemmelse med artikel 131, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013. Med hensyn til forskud udbetalt som en del af statsstøtten præciseres det i nævnte bilags tillæg 2, hvor stor en del af disse forskud, der udbetales og derefter modsvares eller ikke modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne inden for en given periode, bør medtages i betalingsanmodningerne.

| (2) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (3) ændredes definitionen af »støttemodtager« i forordning (EU) nr. 1303/2013. Herved ændredes ligeledes artikel 131, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1303/2013, som nu fastsætter, at for så vidt angår statsstøtte skal det støtteydende organ have udbetalt det offentlige bidrag svarende til udgifterne i en betalingsansøgning til modtagerne eller, hvis medlemsstaterne har besluttet, at støttemodtageren er det organ, der tildeler støtten, i henhold til nævnte forordnings artikel 2, nr. 10), litra a), støttemodtageren have udbetalt det til det organ, der modtager støtten. Som følge af disse ændringer bør bilag VI, tillæg 2, til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 ændres. |
| --- | --- |

(2)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (3) ændredes definitionen af »støttemodtager« i forordning (EU) nr. 1303/2013. Herved ændredes ligeledes artikel 131, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1303/2013, som nu fastsætter, at for så vidt angår statsstøtte skal det støtteydende organ have udbetalt det offentlige bidrag svarende til udgifterne i en betalingsansøgning til modtagerne eller, hvis medlemsstaterne har besluttet, at støttemodtageren er det organ, der tildeler støtten, i henhold til nævnte forordnings artikel 2, nr. 10), litra a), støttemodtageren have udbetalt det til det organ, der modtager støtten. Som følge af disse ændringer bør bilag VI, tillæg 2, til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 ændres.

| (3) | I bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 fastsættes modellen til regnskaber i overensstemmelse med artikel 137, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1303/2013. Med hensyn til forskud udbetalt som en del af statsstøtten præciseres det i nævnte bilags tillæg 7, hvor stor en del af disse forskud, der udbetales og derefter modsvares eller ikke modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne inden for en given periode, skal medtages i regnskaberne. |
| --- | --- |

(3)

I bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 fastsættes modellen til regnskaber i overensstemmelse med artikel 137, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1303/2013. Med hensyn til forskud udbetalt som en del af statsstøtten præciseres det i nævnte bilags tillæg 7, hvor stor en del af disse forskud, der udbetales og derefter modsvares eller ikke modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne inden for en given periode, skal medtages i regnskaberne.

| (4) | For så vidt angår de samlede støtteberettigede udgifter, der er opført i attesteringsmyndighedens regnskabssystemer, som er medtaget i betalingsansøgninger, henvises der i artikel 137, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013 til nævnte forordnings artikel 131. Som følge af ændringerne i nævnte forordnings artikel 131, stk. 3, bør bilag VII, tillæg 7, til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 også ændres. |
| --- | --- |

(4)

For så vidt angår de samlede støtteberettigede udgifter, der er opført i attesteringsmyndighedens regnskabssystemer, som er medtaget i betalingsansøgninger, henvises der i artikel 137, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013 til nævnte forordnings artikel 131. Som følge af ændringerne i nævnte forordnings artikel 131, stk. 3, bør bilag VII, tillæg 7, til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 også ændres.

| (5) | For at garantere retssikkerheden og begrænse uoverensstemmelser mellem de ændrede bestemmelser i forordning (EU) nr. 1303/2013, som finder anvendelse fra den 2. august 2018 eller tidligere i overensstemmelse med artikel 282 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, og bestemmelserne i nærværende forordning mest muligt bør nærværende forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(5)

For at garantere retssikkerheden og begrænse uoverensstemmelser mellem de ændrede bestemmelser i forordning (EU) nr. 1303/2013, som finder anvendelse fra den 2. august 2018 eller tidligere i overensstemmelse med artikel 282 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, og bestemmelserne i nærværende forordning mest muligt bør nærværende forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (6) | Foranstaltningerne i nærværende forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Koordinationsudvalget for de Europæiske Struktur- og Investeringsfonde. |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i nærværende forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Koordinationsudvalget for de Europæiske Struktur- og Investeringsfonde.

| (7) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(7)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag VI og VII til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 ændres som anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. februar 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1011/2014 af 22. september 2014 om nærmere gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår modeller til indsendelse af visse oplysninger til Kommissionen samt detaljerede regler vedrørende udveksling af oplysninger mellem støttemodtagere og forvaltningsmyndigheder, attesteringsmyndigheder, revisionsmyndigheder og bemyndigede organer (EUT L 286 af 30.9.2014, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

3

---

BILAG

I bilag VI og VII foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag VI, tillæg 2, foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen på kolonne B affattes således:

  »Beløb, som modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne, eller, hvis medlemsstaterne har besluttet, at støttemodtageren er det organ, der tildeler støtten, i henhold til artikel 2, nr. 10), litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, af det organ, der modtager støtten, senest tre år efter det år, hvor forskuddet er udbetalt«. |
| --- | --- | --- |

1)

I bilag VI, tillæg 2, foretages følgende ændringer:

a)

Titlen på kolonne B affattes således:

»Beløb, som modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne, eller, hvis medlemsstaterne har besluttet, at støttemodtageren er det organ, der tildeler støtten, i henhold til artikel 2, nr. 10), litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, af det organ, der modtager støtten, senest tre år efter det år, hvor forskuddet er udbetalt«.

| b) | Titlen på kolonne C affattes således:

  »Beløb, der ikke modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne, eller, hvis medlemsstaterne har besluttet, at støttemodtageren er det organ, der tildeler støtten, i henhold til artikel 2, nr. 10), litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, af det organ, der modtager støtten, og for hvilket treårsperioden endnu ikke er udløbet«. |
| --- | --- |

b)

Titlen på kolonne C affattes således:

»Beløb, der ikke modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne, eller, hvis medlemsstaterne har besluttet, at støttemodtageren er det organ, der tildeler støtten, i henhold til artikel 2, nr. 10), litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, af det organ, der modtager støtten, og for hvilket treårsperioden endnu ikke er udløbet«.

| 2) | I bilag VII, tillæg 7, foretages følgende ændringer:






  a) | Titlen på kolonne B affattes således:

  »Beløb, som modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne, eller, hvis medlemsstaterne har besluttet, at støttemodtageren er det organ, der tildeler støtten, i henhold til artikel 2, nr. 10), litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, af det organ, der modtager støtten, senest tre år efter det år, hvor forskuddet er udbetalt«. |
| --- | --- | --- |

2)

I bilag VII, tillæg 7, foretages følgende ændringer:

a)

Titlen på kolonne B affattes således:

»Beløb, som modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne, eller, hvis medlemsstaterne har besluttet, at støttemodtageren er det organ, der tildeler støtten, i henhold til artikel 2, nr. 10), litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, af det organ, der modtager støtten, senest tre år efter det år, hvor forskuddet er udbetalt«.

| b) | Titlen på kolonne C affattes således:

  »Beløb, der ikke modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne, eller, hvis medlemsstaterne har besluttet, at støttemodtageren er det organ, der tildeler støtten, i henhold til artikel 2, nr. 10), litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, af det organ, der modtager støtten, og for hvilket treårsperioden endnu ikke er udløbet«. |
| --- | --- |

b)

Titlen på kolonne C affattes således:

»Beløb, der ikke modsvares af udgifter afholdt af støttemodtagerne, eller, hvis medlemsstaterne har besluttet, at støttemodtageren er det organ, der tildeler støtten, i henhold til artikel 2, nr. 10), litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, af det organ, der modtager støtten, og for hvilket treårsperioden endnu ikke er udløbet«.

---

| 21.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/296

af 20. februar 2019

om berigtigelse af visse sprogudgaver af gennemførelsesforordning (EU) 2016/2286 om fastsættelse af detaljerede regler for anvendelsen af politikker om rimeligt forbrug og for metoden til vurdering af, om afskaffelsen af detailroamingtillæg er bæredygtig, og for anmodninger, som indgives af en roamingudbyder med henblik på en sådan vurdering

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 531/2012 af 13. juni 2012 om roaming på offentlige mobilkommunikationsnet i Unionen (1), særlig artikel 6d, stk. 1,

efter høring af Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den græske, den nederlandske og den portugisiske udgave af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2286 (2) indeholder en fejl i artikel 4, stk. 2, første afsnit, for så vidt angår beregningen af den mængde detaildataroamingtjenester, som en roamingkunde mindst skal kunne forbruge ved periodiske rejser i Unionen, når roamingudbyderen anvender en politik om rimeligt forbrug. |
| --- | --- |

(1)

Den græske, den nederlandske og den portugisiske udgave af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2286 (2) indeholder en fejl i artikel 4, stk. 2, første afsnit, for så vidt angår beregningen af den mængde detaildataroamingtjenester, som en roamingkunde mindst skal kunne forbruge ved periodiske rejser i Unionen, når roamingudbyderen anvender en politik om rimeligt forbrug.

| (2) | Den græske, den nederlandske og den portugisiske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2016/2286 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt. |
| --- | --- |

(2)

Den græske, den nederlandske og den portugisiske udgave af gennemførelsesforordning (EU) 2016/2286 bør derfor berigtiges. De øvrige sprogudgaver er ikke berørt.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Kommunikationsudvalget — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Kommunikationsudvalget —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

(vedrører ikke den danske udgave)

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. februar 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 172 af 30.6.2012, s. 10.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2286 af 15. december 2016 om fastsættelse af detaljerede regler for anvendelsen af politikker om rimeligt forbrug og for metoden til vurdering af, om afskaffelsen af detailroamingtillæg er bæredygtig, og for anmodninger, som indgives af en roamingudbyder med henblik på en sådan vurdering (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 46).

2

---

| 21.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/5

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/297

af 20. februar 2019

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Gældende foranstaltninger

Gældende foranstaltninger

| (1) | Som følge af en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1338/2006 (2) en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) (i det følgende benævnt »vaskeskind«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«). Foranstaltningen havde form af en værditold på 58,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Som følge af en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1338/2006 (2) en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) (i det følgende benævnt »vaskeskind«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«). Foranstaltningen havde form af en værditold på 58,9 %.

2

| (2) | Efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«) besluttede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1153/2012 (3) at opretholde den gældende antidumpingtold. |
| --- | --- |

(2)

Efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«) besluttede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1153/2012 (3) at opretholde den gældende antidumpingtold.

3

1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (3) | Som følge af offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger (4) modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger, jf. artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(3)

Som følge af offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger (4) modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger, jf. artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

4

| (4) | Anmodningen blev indgivet af UK Leather Federation (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af vaskeskind, og var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fortsat skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen blev indgivet af UK Leather Federation (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af vaskeskind, og var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fortsat skade for EU-erhvervsgrenen.

1.3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (5) | Kommissionen fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 6. december 2017 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 6. december 2017 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

Den Europæiske Unions Tidende

5

1.4.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (6) | Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, kendte EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Der er ikke andre kendte EU-producenter af vaskeskind end dem, ansøgeren repræsenterer. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, kendte EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Der er ikke andre kendte EU-producenter af vaskeskind end dem, ansøgeren repræsenterer.

1.5.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (7) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den muligvis ville udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og kinesiske eksporterende producenter, jf. grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(7)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den muligvis ville udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og kinesiske eksporterende producenter, jf. grundforordningens artikel 17.

| (8) | Da de eneste to eksisterende EU-producenter tegnede sig for 100 % af EU-produktionen, var der ingen planer om at udtage en stikprøve af EU-producenter. |
| --- | --- |

(8)

Da de eneste to eksisterende EU-producenter tegnede sig for 100 % af EU-produktionen, var der ingen planer om at udtage en stikprøve af EU-producenter.

1.5.1.   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

| (9) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører opfordret til at deltage i undersøgelsen. Parterne blev anmodet om at give sig til kende ved at give Kommissionen de oplysninger, der anmodes om i bilag II til indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(9)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører opfordret til at deltage i undersøgelsen. Parterne blev anmodet om at give sig til kende ved at give Kommissionen de oplysninger, der anmodes om i bilag II til indledningsmeddelelsen.

| (10) | To ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende. Disse to virksomheder har imidlertid ikke importeret den pågældende vare siden den foregående udløbsundersøgelse, altså siden 2012. |
| --- | --- |

(10)

To ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende. Disse to virksomheder har imidlertid ikke importeret den pågældende vare siden den foregående udløbsundersøgelse, altså siden 2012.

1.5.2.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (11) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen kendte eksportører eller producenter i Kina om at indsende de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksportører eller producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. Repræsentationen besvarede ikke anmodningen. Kommissionen kontaktede derfor kun de eksporterende producenter, som ansøgeren havde identificeret i anmodningen om indledning af udløbsundersøgelsen. |
| --- | --- |

(11)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen kendte eksportører eller producenter i Kina om at indsende de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksportører eller producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. Repræsentationen besvarede ikke anmodningen. Kommissionen kontaktede derfor kun de eksporterende producenter, som ansøgeren havde identificeret i anmodningen om indledning af udløbsundersøgelsen.

| (12) | Der var imidlertid ingen eksporterende producenter i Kina, der afgav de ønskede oplysninger eller samarbejdede i forbindelse med stikprøven. |
| --- | --- |

(12)

Der var imidlertid ingen eksporterende producenter i Kina, der afgav de ønskede oplysninger eller samarbejdede i forbindelse med stikprøven.

1.6.   Spørgeskemaer og kontrolbesøg

Spørgeskemaer og kontrolbesøg

| (13) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og fortsat eller fornyet skade, og med henblik på at fastslå Unionens interesser. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og fortsat eller fornyet skade, og med henblik på at fastslå Unionens interesser.

| (14) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to EU-producenter, der var repræsenteret af ansøgeren. Begge EU-producenter indsendte besvarelser af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to EU-producenter, der var repræsenteret af ansøgeren. Begge EU-producenter indsendte besvarelser af spørgeskemaet.

| (15) | Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:


  EU-producenter








  — | Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- | --- |

(15)

Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

EU-producenter

EU-producenter

—

Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Det Forenede Kongerige

| — | Marocchinerie e Scamoscerie Italiane (MESI), Torino, Italien. |
| --- | --- |

—

Marocchinerie e Scamoscerie Italiane (MESI), Torino, Italien.

1.7.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (16) | Den nuværende undersøgelse af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2016 til den 30. september 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2014 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(16)

Den nuværende undersøgelse af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2016 til den 30. september 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2014 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

| (17) | Den pågældende vare er semsgarvet læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90 (»den pågældende vare«). Varen anvendes hovedsageligt til rengøring og polering. |
| --- | --- |

(17)

Den pågældende vare er semsgarvet læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90 (»den pågældende vare«). Varen anvendes hovedsageligt til rengøring og polering.

| (18) | Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, bekræftede undersøgelsen, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, stadig har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål og således er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(18)

Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, bekræftede undersøgelsen, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, stadig har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål og således er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

| (19) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra de kinesiske eksporterende producenters side. |
| --- | --- |

(19)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra de kinesiske eksporterende producenters side.

| (20) | Da ingen eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen (se betragtning 12), undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, især statistiske data fra Eurostat og den kinesiske eksportdatabase, oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse, offentligt tilgængelige oplysninger såsom den kinesiske producent Henan Prospers officielle websted (6) og oplysninger indhentet fra ansøgeren i forbindelse med den nuværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(20)

Da ingen eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen (se betragtning 12), undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, især statistiske data fra Eurostat og den kinesiske eksportdatabase, oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse, offentligt tilgængelige oplysninger såsom den kinesiske producent Henan Prospers officielle websted (6) og oplysninger indhentet fra ansøgeren i forbindelse med den nuværende undersøgelse.

6

3.1.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

3.1.1.   Normal værdi

Normal værdi

| (21) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi ved import fra Kina normalt på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller prisen ved salg fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. |
| --- | --- |

(21)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi ved import fra Kina normalt på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller prisen ved salg fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.

Den normale værdi i den oprindelige undersøgelse og tidligere udløbsundersøgelse

Den normale værdi i den oprindelige undersøgelse og tidligere udløbsundersøgelse

| (22) | I den oprindelige undersøgelse anvendte Kommissionen Amerikas Forenede Stater (»USA«) som referenceland og fastlagde den normale værdi på grundlag af priserne for en samarbejdsvillig producent af vaskeskind i USA. |
| --- | --- |

(22)

I den oprindelige undersøgelse anvendte Kommissionen Amerikas Forenede Stater (»USA«) som referenceland og fastlagde den normale værdi på grundlag af priserne for en samarbejdsvillig producent af vaskeskind i USA.

| (23) | Sidan da har den eneste producent af vaskeskind i USA indstillet sin produktion. I den tidligere udløbsundersøgelse fastsatte Kommissionen derfor den normale værdi på grundlag af den gennemsnitlige pris for importen fra Indien til Unionen (Indien var den største importør til Unionen på det pågældende tidspunkt). |
| --- | --- |

(23)

Sidan da har den eneste producent af vaskeskind i USA indstillet sin produktion. I den tidligere udløbsundersøgelse fastsatte Kommissionen derfor den normale værdi på grundlag af den gennemsnitlige pris for importen fra Indien til Unionen (Indien var den største importør til Unionen på det pågældende tidspunkt).

Den normale værdi for den nuværende undersøgelse

Den normale værdi for den nuværende undersøgelse

| (24) | I meddelelsen om indledning af den nuværende udløbsundersøgelse meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at benytte priserne i Unionen med henblik på at fastsætte grundlaget for den normale værdi. Kommissionen meddelte ligeledes de interesserede parter, at der kunne findes andre producenter af vaskeskind i lande med markedsøkonomi såsom Indien, Nigeria, Tyrkiet og New Zealand. Disse lande kunne derfor betragtes som tredjelande med markedsøkonomi (»referencelande«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev imidlertid ikke fremsat nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(24)

I meddelelsen om indledning af den nuværende udløbsundersøgelse meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at benytte priserne i Unionen med henblik på at fastsætte grundlaget for den normale værdi. Kommissionen meddelte ligeledes de interesserede parter, at der kunne findes andre producenter af vaskeskind i lande med markedsøkonomi såsom Indien, Nigeria, Tyrkiet og New Zealand. Disse lande kunne derfor betragtes som tredjelande med markedsøkonomi (»referencelande«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev imidlertid ikke fremsat nogen bemærkninger.

| (25) | Kommissionen kontaktede først repræsentationerne for disse potentielle referencelande for at anmode om deres hjælp til at udpege producenter i deres respektive lande, som kunne blive opfordret til at samarbejde som referencelandsproducenter. Herefter fremsendte Kommissionen en anmodning om samarbejde til alle kendte producenter af vaskeskind i disse lande, nemlig til syv kendte producenter og til to kendte producentsammenslutninger i Indien, til den eneste kendte producent i New Zealand og til den eneste kendte producent i Tyrkiet. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen kontaktede først repræsentationerne for disse potentielle referencelande for at anmode om deres hjælp til at udpege producenter i deres respektive lande, som kunne blive opfordret til at samarbejde som referencelandsproducenter. Herefter fremsendte Kommissionen en anmodning om samarbejde til alle kendte producenter af vaskeskind i disse lande, nemlig til syv kendte producenter og til to kendte producentsammenslutninger i Indien, til den eneste kendte producent i New Zealand og til den eneste kendte producent i Tyrkiet.

| (26) | Kun en af producenterne af vaskeskind i Indien erklærede sig i første omgang villig til at samarbejde. Efterfølgende undlod producenten imidlertid at udfylde Kommissionens spørgeskema og indstillede samarbejdet. Således samarbejdede ingen af de kontaktede referencelandsproducenter af vaskeskind i sidste ende i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(26)

Kun en af producenterne af vaskeskind i Indien erklærede sig i første omgang villig til at samarbejde. Efterfølgende undlod producenten imidlertid at udfylde Kommissionens spørgeskema og indstillede samarbejdet. Således samarbejdede ingen af de kontaktede referencelandsproducenter af vaskeskind i sidste ende i forbindelse med undersøgelsen.

| (27) | I mangel af samarbejde fra en producent i et land med markedsøkonomi besluttede Kommissionen at fastsætte den normale værdi på grundlag af samme metode som i den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. på grundlag af priserne hos den største importør af vaskeskind ved import til Unionen. |
| --- | --- |

(27)

I mangel af samarbejde fra en producent i et land med markedsøkonomi besluttede Kommissionen at fastsætte den normale værdi på grundlag af samme metode som i den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. på grundlag af priserne hos den største importør af vaskeskind ved import til Unionen.

| (28) | På grundlag af de statistiske data (7) havde Nigeria den største importmængde til Unionen i NUP. Den normale værdi blev således fastsat på grundlag af gennemsnitsprisen for den nigerianske import til Unionen. |
| --- | --- |

(28)

På grundlag af de statistiske data (7) havde Nigeria den største importmængde til Unionen i NUP. Den normale værdi blev således fastsat på grundlag af gennemsnitsprisen for den nigerianske import til Unionen.

7

3.1.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (29) | Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen (se betragtning 12), vurderede Kommissionen sandsynligheden for fortsat dumping på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de gennemsnitlige statistiske priser på importen fra Kina til Unionen (8). |
| --- | --- |

(29)

Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen (se betragtning 12), vurderede Kommissionen sandsynligheden for fortsat dumping på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de gennemsnitlige statistiske priser på importen fra Kina til Unionen (8).

8

3.1.3.   Dumping

Dumping

| (30) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi baseret på den metode, der er beskrevet under punkt 3.1.1, med eksportprisen, som blev fastsat i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i punkt 3.1.2. Denne dumpingberegning resulterede i en dumpingmargen på 118 %. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi baseret på den metode, der er beskrevet under punkt 3.1.1, med eksportprisen, som blev fastsat i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i punkt 3.1.2. Denne dumpingberegning resulterede i en dumpingmargen på 118 %.

3.1.4.   Konklusion om dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

Konklusion om dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

| (31) | De kinesiske eksporterende producenter fortsatte i den nuværende undersøgelsesperiode med at eksportere vaskeskind til Unionen til dumpingpriser, dog i mindre mængder end i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(31)

De kinesiske eksporterende producenter fortsatte i den nuværende undersøgelsesperiode med at eksportere vaskeskind til Unionen til dumpingpriser, dog i mindre mængder end i den oprindelige undersøgelse.

3.2.   Analyse af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

Analyse af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

| (32) | Kommissionen analyserede desuden, hvorvidt der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. I den forbindelse undersøgte Kommissionen den kinesiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, kinesiske eksportørers adfærd på andre markeder, situationen på hjemmemarkedet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen analyserede desuden, hvorvidt der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. I den forbindelse undersøgte Kommissionen den kinesiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, kinesiske eksportørers adfærd på andre markeder, situationen på hjemmemarkedet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft.

| (33) | Da ingen af de kendte eksporterende producenter af vaskeskind samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, måtte resultaterne i betragtning 34-44 vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping baseres på andre kilder, dvs. Eurostat-data, data fra den kinesiske eksportdatabase, oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse, offentligt tilgængelige oplysninger såsom på den kinesiske producent Henan Prospers officielle websted og oplysninger indhentet fra ansøgeren i forbindelse med den nuværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(33)

Da ingen af de kendte eksporterende producenter af vaskeskind samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, måtte resultaterne i betragtning 34-44 vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping baseres på andre kilder, dvs. Eurostat-data, data fra den kinesiske eksportdatabase, oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse, offentligt tilgængelige oplysninger såsom på den kinesiske producent Henan Prospers officielle websted og oplysninger indhentet fra ansøgeren i forbindelse med den nuværende undersøgelse.

3.2.1.   Produktionskapacitet

Produktionskapacitet

| (34) | I mangel af samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter blev Kommissionens oplysninger om produktion og uudnyttet kapacitet baseret på de oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, og offentligt tilgængelige oplysninger. |
| --- | --- |

(34)

I mangel af samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter blev Kommissionens oplysninger om produktion og uudnyttet kapacitet baseret på de oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, og offentligt tilgængelige oplysninger.

| (35) | Ifølge disse oplysninger er der en betydelig kapacitet til produktion af vaskeskind i Kina. |
| --- | --- |

(35)

Ifølge disse oplysninger er der en betydelig kapacitet til produktion af vaskeskind i Kina.

| (36) | For det første er verdens største fabrikant af fåreskind, nemlig Henan Prosper, beliggende i Kina. Selv om Henan Prosper forarbejder forskellige dyreskind (herunder skind, der ikke er omfattet af varedækningen), har virksomheden en produktionskapacitet på 30 000 skind om dagen. Ifølge Henan Prospers hjemmeside svarer denne kapacitet til den årlige forarbejdningskapacitet på 7 millioner skind (ca. 47,3 mio. kvadratfod) (9). Virksomheden har en medarbejderstab på 3 600 personer og et garveri specifikt til vaskeskind (10). Selv om der ikke foreligger nøjagtige oplysninger om den andel, som produktionen (og kapaciteten) af vaskeskind udgør af den samlede produktion, var EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet for vaskeskind til sammenligning mellem 7 og 10 mio. kvadratfod i den nuværende undersøgelsesperiode (11). |
| --- | --- |

(36)

For det første er verdens største fabrikant af fåreskind, nemlig Henan Prosper, beliggende i Kina. Selv om Henan Prosper forarbejder forskellige dyreskind (herunder skind, der ikke er omfattet af varedækningen), har virksomheden en produktionskapacitet på 30 000 skind om dagen. Ifølge Henan Prospers hjemmeside svarer denne kapacitet til den årlige forarbejdningskapacitet på 7 millioner skind (ca. 47,3 mio. kvadratfod) (9). Virksomheden har en medarbejderstab på 3 600 personer og et garveri specifikt til vaskeskind (10). Selv om der ikke foreligger nøjagtige oplysninger om den andel, som produktionen (og kapaciteten) af vaskeskind udgør af den samlede produktion, var EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet for vaskeskind til sammenligning mellem 7 og 10 mio. kvadratfod i den nuværende undersøgelsesperiode (11).

9

10

11

| (37) | For det andet fremgår det af oplysningerne fra ansøgeren, at der findes flere andre producenter af vaskeskind i Kina. Kommissionen råder ikke over oplysninger om disse producenters produktionskapacitet. Henan Prospers årlige kapacitet på 7 mio. skind alene overstiger imidlertid det samlede EU-forbrug i NUP (jf. tabel 1 i betragtning 53). |
| --- | --- |

(37)

For det andet fremgår det af oplysningerne fra ansøgeren, at der findes flere andre producenter af vaskeskind i Kina. Kommissionen råder ikke over oplysninger om disse producenters produktionskapacitet. Henan Prospers årlige kapacitet på 7 mio. skind alene overstiger imidlertid det samlede EU-forbrug i NUP (jf. tabel 1 i betragtning 53).

| (38) | Kommissionen konkluderede derfor, at de kinesiske producenter af vaskeskind rådede over tilstrækkelig produktionskapacitet, som kunne anvendes til produktion af vaskeskind til eksport til Unionen, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen konkluderede derfor, at de kinesiske producenter af vaskeskind rådede over tilstrækkelig produktionskapacitet, som kunne anvendes til produktion af vaskeskind til eksport til Unionen, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder.

3.2.2.   De kinesiske eksportørers adfærd på tredjelandes markeder

De kinesiske eksportørers adfærd på tredjelandes markeder

| (39) | I den nuværende undersøgelsesperiode eksporterede de kinesiske producenter betydelige mængder vaskeskind til andre tredjelande end Unionen, navnlig til Malaysia, Bangladesh, Singapore, Vietnam, Japan og USA. Den samlede eksportmængde af vaskeskind var ifølge den kinesiske eksportdatabase på 5,1 mio. kvadratfod i NUP. |
| --- | --- |

(39)

I den nuværende undersøgelsesperiode eksporterede de kinesiske producenter betydelige mængder vaskeskind til andre tredjelande end Unionen, navnlig til Malaysia, Bangladesh, Singapore, Vietnam, Japan og USA. Den samlede eksportmængde af vaskeskind var ifølge den kinesiske eksportdatabase på 5,1 mio. kvadratfod i NUP.

| (40) | Kommissionen sammenlignede den gennemsnitlige pris for vaskeskind ved eksport til de vigtigste eksportmarkeder i den nuværende undersøgelsesperiode med den gennemsnitlige pris ved eksport til EU-markedet. Sammenligningen blev foretaget på grundlag af oplysningerne fra den kinesiske eksportdatabase (12). |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen sammenlignede den gennemsnitlige pris for vaskeskind ved eksport til de vigtigste eksportmarkeder i den nuværende undersøgelsesperiode med den gennemsnitlige pris ved eksport til EU-markedet. Sammenligningen blev foretaget på grundlag af oplysningerne fra den kinesiske eksportdatabase (12).

12

| (41) | Priserne i den kinesiske eksportdatabase viste betydelige forskelle i priserne pr. kg ved eksport til forskellige lande i NUP. Det fremgik desuden, at 72,8 % af eksporten fra Kina til tredjelande fandt sted til en lavere pris end eksporten af den samme vare til Unionen, hvor der var blevet konstateret dumping. Derfor blev eksporten af vaskeskind fra Kina til tredjelande foretaget til endnu lavere priser end til Unionen. |
| --- | --- |

(41)

Priserne i den kinesiske eksportdatabase viste betydelige forskelle i priserne pr. kg ved eksport til forskellige lande i NUP. Det fremgik desuden, at 72,8 % af eksporten fra Kina til tredjelande fandt sted til en lavere pris end eksporten af den samme vare til Unionen, hvor der var blevet konstateret dumping. Derfor blev eksporten af vaskeskind fra Kina til tredjelande foretaget til endnu lavere priser end til Unionen.

3.2.3.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (42) | Før indførelsen af foranstaltninger var Unionen et traditionelt eksportmarked for Kina. I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (april 2004-marts 2005) var importen af vaskeskind fra Kina til Unionen nået op på 6,6 mio. kvadratfod, mere end 28 gange det nuværende niveau af eksporten til Unionen. |
| --- | --- |

(42)

Før indførelsen af foranstaltninger var Unionen et traditionelt eksportmarked for Kina. I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (april 2004-marts 2005) var importen af vaskeskind fra Kina til Unionen nået op på 6,6 mio. kvadratfod, mere end 28 gange det nuværende niveau af eksporten til Unionen.

| (43) | I NUP var den gennemsnitlige pris på EU-markedet (0,99 EUR/kvadratfod) højere end den gennemsnitlige kinesiske pris ved eksport til andre eksportmarkeder, hvilket tyder på, at der er et økonomisk incitament for de kinesiske eksporterende producenter til at omlægge deres eksport til Unionen, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(43)

I NUP var den gennemsnitlige pris på EU-markedet (0,99 EUR/kvadratfod) højere end den gennemsnitlige kinesiske pris ved eksport til andre eksportmarkeder, hvilket tyder på, at der er et økonomisk incitament for de kinesiske eksporterende producenter til at omlægge deres eksport til Unionen, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.

| (44) | I betragtning af at Unionen var et traditionelt marked for Kina før indførelsen af foranstaltningerne, og på grund af de (høje) priser mener Kommissionen derfor, at EU-markedet vil blive mere attraktivt for de kinesiske producenter, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber, og at det er sandsynligt, at de vil forsøge at øge deres salg til Unionen ved at anvende deres disponible kapacitet fremfor at indlede eksport til andre markeder. |
| --- | --- |

(44)

I betragtning af at Unionen var et traditionelt marked for Kina før indførelsen af foranstaltningerne, og på grund af de (høje) priser mener Kommissionen derfor, at EU-markedet vil blive mere attraktivt for de kinesiske producenter, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber, og at det er sandsynligt, at de vil forsøge at øge deres salg til Unionen ved at anvende deres disponible kapacitet fremfor at indlede eksport til andre markeder.

3.2.4.   Konklusion vedrørende dumping og sandsynligheden for fortsat dumping

Konklusion vedrørende dumping og sandsynligheden for fortsat dumping

| (45) | Undersøgelsen viste, at importen af den pågældende vare fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen viste også, at produktionskapaciteten i Kina var meget omfattende i forhold til EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne kapacitet vil sandsynligvis i et vist omfang blive eksporteret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(45)

Undersøgelsen viste, at importen af den pågældende vare fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen viste også, at produktionskapaciteten i Kina var meget omfattende i forhold til EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne kapacitet vil sandsynligvis i et vist omfang blive eksporteret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (46) | Desuden var de kinesiske priser ved eksport til andre markeder lavere end ved eksport til Unionen. Denne prisadfærd for den kinesiske eksport på tredjelandes markeder støtter sandsynligheden for fortsat dumping til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(46)

Desuden var de kinesiske priser ved eksport til andre markeder lavere end ved eksport til Unionen. Denne prisadfærd for den kinesiske eksport på tredjelandes markeder støtter sandsynligheden for fortsat dumping til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (47) | Endelig viser EU-markedets tiltrækningskraft i form af størrelse og priser, at den kinesiske eksport sandsynligvis vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(47)

Endelig viser EU-markedets tiltrækningskraft i form af størrelse og priser, at den kinesiske eksport sandsynligvis vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

| (48) | Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for, at en ophævelse af antidumpingforanstaltningerne vil føre til betydelig dumpingimport fra Kina til Unionen, dvs. at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for, at en ophævelse af antidumpingforanstaltningerne vil føre til betydelig dumpingimport fra Kina til Unionen, dvs. at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping.

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

| (49) | Den samme vare blev fremstillet af to EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(49)

Den samme vare blev fremstillet af to EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (50) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til 4-5 mio. kvadratfod. Kommissionen fastsatte dette tal på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, især data indhentet fra de to samarbejdsvillige EU-producenter i forbindelse med undersøgelsen. Disse to samarbejdsvillige EU-producenter tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion. |
| --- | --- |

(50)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til 4-5 mio. kvadratfod. Kommissionen fastsatte dette tal på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, især data indhentet fra de to samarbejdsvillige EU-producenter i forbindelse med undersøgelsen. Disse to samarbejdsvillige EU-producenter tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion.

| (51) | Eftersom de mikroøkonomiske og makroøkonomiske skadesindikatorer kun er baseret på data fra to virksomheder, er de gengivet i indekseret form af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom de mikroøkonomiske og makroøkonomiske skadesindikatorer kun er baseret på data fra to virksomheder, er de gengivet i indekseret form af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (52) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens efterprøvede salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens efterprøvede salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.

| (53) | EU-forbruget udviklede sig således:

  Tabel 1


  EU-forbrug (kvadratfod) | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (1 000  kvadratfod) | 25 000 -35 000 | 30 000 -40 000 | 35 000 -45 000 | 40 000 -50 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 113 | 127 | 141 |
| Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og Eurostat |

(53)

EU-forbruget udviklede sig således:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbrug (kvadratfod)

EU-forbrug (kvadratfod)

2014

2015

2016

NUP

Samlet EU-forbrug (1 000  kvadratfod)

25 000 -35 000

30 000 -40 000

35 000 -45 000

40 000 -50 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

113

113

127

127

141

141

Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og Eurostat

Kilde:

| (54) | EU-forbruget steg støt med 13-14 % på årsbasis og samlet set med 41 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(54)

EU-forbruget steg støt med 13-14 % på årsbasis og samlet set med 41 % i den betragtede periode.

4.3.   Import fra Kina

Import fra Kina

4.3.1.   Mængde og markedsandel

Mængde og markedsandel

| (55) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af importdata fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af EU-forbruget, jf. betragtning 52-54. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af importdata fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af EU-forbruget, jf. betragtning 52-54.

| (56) | Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

  Tabel 2


  Importmængde (kvadratfod) og markedsandel | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Kina (1 000  kvadratfod) | 3 230 | 403 | 293 | 230 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 12 | 9 | 7 |
| Markedsandel for importen fra Kina (%) | 10-15 | 0-5 | 0-5 | 0-5 |
| Kilde: Data fra Eurostat |

(56)

Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde (kvadratfod) og markedsandel

Importmængde (kvadratfod) og markedsandel

2014

2015

2016

NUP

Importmængde fra Kina (1 000  kvadratfod)

3 230

403

293

230

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

12

12

9

9

7

7

Markedsandel for importen fra Kina (%)

10-15

0-5

0-5

0-5

Kilde: Data fra Eurostat

Kilde:

| (57) | Importmængden fra Kina faldt markant, fra 3,2 mio. kvadratfod i 2014 til 0,2 mio. kvadratfod i NUP, dvs. med 93 %, og der var et tilsvarende fald i markedsandelen fra 10-15 % til 0-5 % i den betragtede periode. De kinesiske eksporterende producenter tegner sig i øjeblikket for en meget lille markedsandel, hvilket støtter antagelsen af, at de gældende antidumpingforanstaltninger har været effektive. |
| --- | --- |

(57)

Importmængden fra Kina faldt markant, fra 3,2 mio. kvadratfod i 2014 til 0,2 mio. kvadratfod i NUP, dvs. med 93 %, og der var et tilsvarende fald i markedsandelen fra 10-15 % til 0-5 % i den betragtede periode. De kinesiske eksporterende producenter tegner sig i øjeblikket for en meget lille markedsandel, hvilket støtter antagelsen af, at de gældende antidumpingforanstaltninger har været effektive.

4.3.2.   Priser på importen fra Kina og prisunderbud

Priser på importen fra Kina og prisunderbud

| (58) | Kommissionen fastsatte priserne på importen på grundlag af data fra Eurostat. De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

  Tabel 3


  Importpriser (EUR/kvadratfod) | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpris fra Kina (EUR/kvadratfod) | 0,06 | 0,24 | 0,28 | 0,39 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 417 | 490 | 668 |
| Kilde: Data fra Eurostat |

(58)

Kommissionen fastsatte priserne på importen på grundlag af data fra Eurostat. De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

Tabel 3

Tabel 3

Importpriser (EUR/kvadratfod)

Importpriser (EUR/kvadratfod)

2014

2015

2016

NUP

Importpris fra Kina (EUR/kvadratfod)

0,06

0,24

0,28

0,39

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

417

417

490

490

668

668

Kilde: Data fra Eurostat

Kilde:

| (59) | Importpriserne steg støt i den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at basisåret viser en relativt lav pengemæssig værdi. |
| --- | --- |

(59)

Importpriserne steg støt i den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at basisåret viser en relativt lav pengemæssig værdi.

| (60) | Med henblik på analysen af prisunderbuddet i NUP blev den vægtede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen opkrævede ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med den tilsvarende vægtede gennemsnitlige importpris fra Kina. Med henblik på sammenligningen blev EU-erhvervsgrenens salgspriser justeret, navnlig for kreditnotaer, leveringsomkostninger, emballering og provisioner, til priser ab fabrik. Importprisen fra Kina er baseret på data fra Eurostat og justeret for told og omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

(60)

Med henblik på analysen af prisunderbuddet i NUP blev den vægtede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen opkrævede ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med den tilsvarende vægtede gennemsnitlige importpris fra Kina. Med henblik på sammenligningen blev EU-erhvervsgrenens salgspriser justeret, navnlig for kreditnotaer, leveringsomkostninger, emballering og provisioner, til priser ab fabrik. Importprisen fra Kina er baseret på data fra Eurostat og justeret for told og omkostninger efter importen.

| (61) | Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP underbød EU-erhvervsgrenens priser med 36,6 % under hensyntagen til den gældende antidumpingtold. |
| --- | --- |

(61)

Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP underbød EU-erhvervsgrenens priser med 36,6 % under hensyntagen til den gældende antidumpingtold.

4.4.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (62) | Importen fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 4


  Import fra tredjelande











  Land | | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | Mængde (1 000 kvadratfod) | 10 940 | 11 280 | 11 423 | 10 907 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 103 | 104 | 100 |
| Markedsandel (%) | 35-40 | 30-35 | 25-30 | 25-30 |
| Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod) | 0,55 | 0,53 | 0,61 | 0,65 |
| Tyrkiet | Mængde (1 000 kvadratfod) | 2 157 | 2 360 | 2 720 | 2 043 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 109 | 126 | 95 |
| Markedsandel (%) | 5-10 | 5-10 | 5-10 | 0-5 |
| Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod) | 1,16 | 0,91 | 0,64 | 0,64 |
| Nigeria | Mængde (1 000 kvadratfod) | 3 663 | 8 890 | 15 930 | 22 607 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 243 | 435 | 617 |
| Markedsandel (%) | 10-15 | 25-30 | 40-45 | 50-55 |
| Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod) | 0,38 | 0,73 | 0,96 | 0,85 |
| New Zealand | Mængde (1 000 kvadratfod) | 1 833 | 2 127 | 1 673 | 1 783 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 116 | 91 | 97 |
| Markedsandel (%) | 5-10 | 5-10 | 0-5 | 0-5 |
| Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod) | 0,72 | 0,89 | 0,78 | 0,74 |
| Pakistan | Mængde (1 000 kvadratfod) | 1 480 | 927 | 517 | 727 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 63 | 35 | 49 |
| Markedsandel (%) | 0-5 | 0-5 | 0-5 | 0-5 |
| Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod) | 0,66 | 0,88 | 0,87 | 0,82 |
| Resten af verden | Mængde (1 000 kvadratfod) | 2 823 | 4 920 | 2 123 | 903 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 174 | 75 | 32 |
| Markedsandel (%) | 5-10 | 10-15 | 5-10 | 0-5 |
| Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod) | 0,57 | 0,43 | 0,50 | 0,85 |
| I alt — alle andre tredjelande end Kina | Mængde (1 000  kvadratfod) | 26 127 | 30 907 | 34 680 | 39 200 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 118 | 133 | 150 |
| Markedsandel (%) | 75-80 | 85-90 | 85-90 | 90-95 |
| Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod) | 0,54 | 0,63 | 0,78 | 0,77 |
| Kilde: Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet |

(62)

Importen fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 4

Tabel 4

Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

Land

2014

2015

2016

NUP

Indien

Mængde (1 000 kvadratfod)

10 940

11 280

11 423

10 907

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

103

103

104

104

100

100

Markedsandel (%)

35-40

30-35

25-30

25-30

Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

0,55

0,53

0,61

0,65

Tyrkiet

Mængde (1 000 kvadratfod)

2 157

2 360

2 720

2 043

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

109

109

126

126

95

95

Markedsandel (%)

5-10

5-10

5-10

0-5

Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

1,16

0,91

0,64

0,64

Nigeria

Mængde (1 000 kvadratfod)

3 663

8 890

15 930

22 607

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

243

243

435

435

617

617

Markedsandel (%)

10-15

25-30

40-45

50-55

Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

0,38

0,73

0,96

0,85

New Zealand

Mængde (1 000 kvadratfod)

1 833

2 127

1 673

1 783

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

116

116

91

91

97

97

Markedsandel (%)

5-10

5-10

0-5

0-5

Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

0,72

0,89

0,78

0,74

Pakistan

Mængde (1 000 kvadratfod)

1 480

927

517

727

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

63

63

35

35

49

49

Markedsandel (%)

0-5

0-5

0-5

0-5

Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

0,66

0,88

0,87

0,82

Resten af verden

Mængde (1 000 kvadratfod)

2 823

4 920

2 123

903

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

174

174

75

75

32

32

Markedsandel (%)

5-10

10-15

5-10

0-5

Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

0,57

0,43

0,50

0,85

I alt — alle andre tredjelande end Kina

Mængde (1 000  kvadratfod)

26 127

30 907

34 680

39 200

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

118

118

133

133

150

150

Markedsandel (%)

75-80

85-90

85-90

90-95

Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

0,54

0,63

0,78

0,77

Kilde: Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet

Kilde:

| (63) | I den betragtede periode steg den samlede import fra andre tredjelande til Unionen fortsat, fra ca. 26 mio. kvadratfod i 2014 til ca. 39 mio. kvadratfod i NUP, dvs. med 50 %. Denne import tegnede sig for en EU-markedsandel på 90-95 % i NUP (en stigning fra 75-80 % i 2014). Betragtet under ét synes andre tredjelande at have draget fuld fordel af stigningen på 41 % i EU-forbruget, jf. betragtning 54. |
| --- | --- |

(63)

I den betragtede periode steg den samlede import fra andre tredjelande til Unionen fortsat, fra ca. 26 mio. kvadratfod i 2014 til ca. 39 mio. kvadratfod i NUP, dvs. med 50 %. Denne import tegnede sig for en EU-markedsandel på 90-95 % i NUP (en stigning fra 75-80 % i 2014). Betragtet under ét synes andre tredjelande at have draget fuld fordel af stigningen på 41 % i EU-forbruget, jf. betragtning 54.

| (64) | Når tallene opgøres pr. land, tegner importen fra Nigeria sig for den største markedsandel i NUP, nemlig 52,5 %. Andre vigtige forsyningskilder for vaskeskind til Unionen var Indien, Tyrkiet og New Zealand. |
| --- | --- |

(64)

Når tallene opgøres pr. land, tegner importen fra Nigeria sig for den største markedsandel i NUP, nemlig 52,5 %. Andre vigtige forsyningskilder for vaskeskind til Unionen var Indien, Tyrkiet og New Zealand.

| (65) | Importen fra Nigeria bør omtales specifikt. Der er sket en markant og støt stigning i importmængderne, som næsten femdobledes i den betragtede periode. I realiteten sås der kun en stigning i Nigerias markedsandel i den betragtede periode. I 2014 tegnede den nigerianske import sig for en markedsandel på 12 %, hvorimod halvdelen af salget af vaskeskind i NUP havde oprindelse i Nigeria. |
| --- | --- |

(65)

Importen fra Nigeria bør omtales specifikt. Der er sket en markant og støt stigning i importmængderne, som næsten femdobledes i den betragtede periode. I realiteten sås der kun en stigning i Nigerias markedsandel i den betragtede periode. I 2014 tegnede den nigerianske import sig for en markedsandel på 12 %, hvorimod halvdelen af salget af vaskeskind i NUP havde oprindelse i Nigeria.

4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.5.1.   Generelt

Generelt

| (66) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(66)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (67) | Ved fastlæggelsen af skaden sondrede Kommissionen ikke mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer, eftersom EU-erhvervsgrenen kun bestod af to producenter, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Kommissionen evaluerede de økonomiske indikatorer ud fra oplysningerne om disse to EU-producenter. |
| --- | --- |

(67)

Ved fastlæggelsen af skaden sondrede Kommissionen ikke mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer, eftersom EU-erhvervsgrenen kun bestod af to producenter, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Kommissionen evaluerede de økonomiske indikatorer ud fra oplysningerne om disse to EU-producenter.

| (68) | Der anvendes følgende skadesindikatorer: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, arbejdskraftomkostninger, størrelse af dumpingmargenen og genrejsning efter tidligere dumping, enhedssalgspriser, enhedsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. De analyseres som i det følgende. |
| --- | --- |

(68)

Der anvendes følgende skadesindikatorer: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, arbejdskraftomkostninger, størrelse af dumpingmargenen og genrejsning efter tidligere dumping, enhedssalgspriser, enhedsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. De analyseres som i det følgende.

4.5.2.   Skadesindikatorer

Skadesindikatorer

4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (69) | Den samlede EU-produktion, -produktionskapacitet og -kapacitetsudnyttelse udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 5


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (1 000  kvadratfod) | 3 000 -4 000 | 4 000 -5 000 | 4 000 -5 000 | 4 000 -5 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 128 | 122 | 120 |
| Produktionskapacitet (1 000  kvadratfod) | 7 000 -10 000 | 7 000 -10 000 | 7 000 -10 000 | 7 000 -10 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 40-50 | 50-60 | 50-60 | 50-60 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 128 | 122 | 120 |
| Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet |

(69)

Den samlede EU-produktion, -produktionskapacitet og -kapacitetsudnyttelse udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 5

Tabel 5

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2014

2015

2016

NUP

Produktionsmængde (1 000  kvadratfod)

3 000 -4 000

4 000 -5 000

4 000 -5 000

4 000 -5 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

128

128

122

122

120

120

Produktionskapacitet (1 000  kvadratfod)

7 000 -10 000

7 000 -10 000

7 000 -10 000

7 000 -10 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitetsudnyttelse (%)

40-50

50-60

50-60

50-60

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

128

128

122

122

120

120

Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

Kilde:

| (70) | EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg med 20 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(70)

EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg med 20 % i den betragtede periode.

| (71) | Produktionskapaciteten forblev stabil mellem 2014 og NUP, og den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelse svingende afhængigt af produktionsniveauerne i samme periode. Mellem 2014 og NUP steg kapacitetsudnyttelsen, men forblev dog på et lavt niveau set i historisk perspektiv. Det skal bemærkes, at en lav kapacitetsudnyttelse normalt påvirker enhedsomkostningerne, eftersom generalomkostningerne fordeles over beskedne produktionsmængder. |
| --- | --- |

(71)

Produktionskapaciteten forblev stabil mellem 2014 og NUP, og den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelse svingende afhængigt af produktionsniveauerne i samme periode. Mellem 2014 og NUP steg kapacitetsudnyttelsen, men forblev dog på et lavt niveau set i historisk perspektiv. Det skal bemærkes, at en lav kapacitetsudnyttelse normalt påvirker enhedsomkostningerne, eftersom generalomkostningerne fordeles over beskedne produktionsmængder.

4.5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (72) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og EU-markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 6


  EU-erhvervsgrenens salgsmængde og EU-markedsandel | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (1 000  kvadratfod) | 4 000 -5 000 | 3 000 -4 000 | 3 000 -4 000 | 3 000 -4 000 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 82 | 89 | 90 |
| Markedsandel (%) | 10-15 | 10-15 | 10-15 | 5-10 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 72 | 71 | 63 |
| Kilde: Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet |

(72)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og EU-markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 6

Tabel 6

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og EU-markedsandel

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og EU-markedsandel

2014

2015

2016

NUP

EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (1 000  kvadratfod)

4 000 -5 000

3 000 -4 000

3 000 -4 000

3 000 -4 000

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

82

82

89

89

90

90

Markedsandel (%)

10-15

10-15

10-15

5-10

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

72

72

71

71

63

63

Kilde: Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet

Kilde:

| (73) | Generelt set fulgte salgsmængden i Unionen ikke den opadgående tendens i forbruget. Mens EU-forbruget steg med 41 % i den betragtede periode (jf. betragtning 54), faldt EU-erhvervsgrenens salg af samme vare til uafhængige kunder på EU-markedet med 10 % i samme periode, hvilket betød et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel i Unionen. |
| --- | --- |

(73)

Generelt set fulgte salgsmængden i Unionen ikke den opadgående tendens i forbruget. Mens EU-forbruget steg med 41 % i den betragtede periode (jf. betragtning 54), faldt EU-erhvervsgrenens salg af samme vare til uafhængige kunder på EU-markedet med 10 % i samme periode, hvilket betød et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel i Unionen.

4.5.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

| (74) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Beskæftigelse og produktivitet | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 50-60 | 60-70 | 60-70 | 70-80 |
| Indeks (2014 = 100) | 100 | 122 | 122 | 151 |
| Produktivitet (kvadratfod pr. ansat) | 70-80 | 70-80 | 70-80 | 50-60 |
| Indeks | 100 | 105 | 100 | 79 |
| Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet |

(74)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2014

2015

2016

NUP

Antal ansatte

50-60

60-70

60-70

70-80

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

122

122

122

122

151

151

Produktivitet (kvadratfod pr. ansat)

70-80

70-80

70-80

50-60

Indeks

Indeks

100

100

105

105

100

100

79

79

Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

Kilde:

| (75) | EU-erhvervsgrenen øgede i den betragtede periode beskæftigelsen med 51 %. Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, faldt imidlertid med 21 %, idet beskæftigelsen steg i et hurtigere tempo end produktionen. |
| --- | --- |

(75)

EU-erhvervsgrenen øgede i den betragtede periode beskæftigelsen med 51 %. Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, faldt imidlertid med 21 %, idet beskæftigelsen steg i et hurtigere tempo end produktionen.

4.5.2.4.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (76) | De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation grundlæggende er forblevet vanskelig og skadevoldende, uanset at antidumpingforanstaltningerne har været gældende siden 2006. Der er derfor ikke tale om en fuld genrejsning efter tidligere dumping. I betragtning af den nuværende høje dumpingmargen, der blev fastsat for importen af vaskeskind fra Kina, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen, trods de nuværende lave mængder, fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af dumpingimport på EU-markedet. |
| --- | --- |

(76)

De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation grundlæggende er forblevet vanskelig og skadevoldende, uanset at antidumpingforanstaltningerne har været gældende siden 2006. Der er derfor ikke tale om en fuld genrejsning efter tidligere dumping. I betragtning af den nuværende høje dumpingmargen, der blev fastsat for importen af vaskeskind fra Kina, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen, trods de nuværende lave mængder, fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af dumpingimport på EU-markedet.

4.5.2.5.   Priser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne

| (77) | EU-producenternes vægtede gennemsnitlige enhedspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Salgspriser i Unionen | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen

  Indeks (2014 = 100) | 100 | 107 | 101 | 106 |
| Enhedsproduktionsomkostninger

  Indeks (2014 = 100) | 100 | 110 | 100 | 107 |
| Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet |

(77)

EU-producenternes vægtede gennemsnitlige enhedspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2014

2015

2016

NUP

Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

107

107

101

101

106

106

Enhedsproduktionsomkostninger

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

110

110

100

100

107

107

Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

Kilde:

| (78) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser steg med 6 % i den betragtede periode. Samtidig steg EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger med 7 %. Den væsentligste årsag til denne stigning var stigningen i priserne på råmaterialer (dvs. rå skind). |
| --- | --- |

(78)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser steg med 6 % i den betragtede periode. Samtidig steg EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger med 7 %. Den væsentligste årsag til denne stigning var stigningen i priserne på råmaterialer (dvs. rå skind).

4.5.2.6.   Arbejdskraftomkostninger

| (79) | EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

  Indeks (2014 = 100) | 100 | 89 | 84 | 72 |
| Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet |

(79)

EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2014

2015

2016

NUP

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

89

89

84

84

72

72

Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

Kilde:

| (80) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat faldt med 28 % i løbet af den betragtede periode. |
| --- | --- |

(80)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat faldt med 28 % i løbet af den betragtede periode.

4.5.2.7.   Lagerbeholdninger

| (81) | EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Lagerbeholdninger | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre

  Indeks (2014 = 100) | 100 | 153 | 155 | 153 |
| Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet |

(81)

EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2014

2015

2016

NUP

Slutlagre

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

153

153

155

155

153

153

Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

Kilde:

| (82) | Der sås en betragtelig stigning i EU-erhvervsgrenens slutlagre på 53 % mellem 2014 og NUP. |
| --- | --- |

(82)

Der sås en betragtelig stigning i EU-erhvervsgrenens slutlagre på 53 % mellem 2014 og NUP.

4.5.2.8.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (83) | EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2014 | 2015 | 2016 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder

  Indeks (2014 = 100) | – 100 | – 137 | – 89 | – 108 |
| Likviditet

  Indeks (2014 = 100) | 100 | – 287 | – 76 | – 132 |
| Investeringer

  Indeks (2014 = 100) | 100 | 174 | 26 | 94 |
| Investeringsafkast

  Indeks (2014 = 100) | – 100 | – 107 | – 150 | – 257 |
| Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet |

(83)

EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2014

2015

2016

NUP

Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

– 100

– 100

– 137

– 137

– 89

– 89

– 108

– 108

Likviditet

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

– 287

– 287

– 76

– 76

– 132

– 132

Investeringer

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

100

100

174

174

26

26

94

94

Investeringsafkast

Indeks (2014 = 100)

Indeks (2014 = 100)

– 100

– 100

– 107

– 107

– 150

– 150

– 257

– 257

Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

Kilde:

| (84) | Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenen led konstant tab i hele den betragtede periode. Fra 2014 til den nuværende undersøgelsesperiode var tabene konsekvente og forøgedes generelt med 8 %. Denne negative tendens faldt sammen med den dynamiske vækst i EU-forbruget, jf. betragtning 54. Som anført i betragtning 64 bestod denne vækst næsten udelukkende af import fra andre tredjelande. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenen led konstant tab i hele den betragtede periode. Fra 2014 til den nuværende undersøgelsesperiode var tabene konsekvente og forøgedes generelt med 8 %. Denne negative tendens faldt sammen med den dynamiske vækst i EU-forbruget, jf. betragtning 54. Som anført i betragtning 64 bestod denne vækst næsten udelukkende af import fra andre tredjelande.

| (85) | Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Nettolikviditeten fra driften faldt betydeligt i den betragtede periode, hvilket hovedsagelig skyldtes de betydelige tab. |
| --- | --- |

(85)

Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Nettolikviditeten fra driften faldt betydeligt i den betragtede periode, hvilket hovedsagelig skyldtes de betydelige tab.

| (86) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet var negativt i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(86)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet var negativt i hele den betragtede periode.

| (87) | De investeringer, der blev foretaget i den betragtede periode, blev ikke anvendt til at øge produktionskapaciteten. Eventuelle investeringer var snarere rettet mod vedligeholdelse og opdatering af allerede eksisterende kapaciteter. Det udestående beløb for 2015 skyldes en omfordeling af produktionsfaciliteterne hos en af EU-producenterne fra en medlemsstat til en anden. |
| --- | --- |

(87)

De investeringer, der blev foretaget i den betragtede periode, blev ikke anvendt til at øge produktionskapaciteten. Eventuelle investeringer var snarere rettet mod vedligeholdelse og opdatering af allerede eksisterende kapaciteter. Det udestående beløb for 2015 skyldes en omfordeling af produktionsfaciliteterne hos en af EU-producenterne fra en medlemsstat til en anden.

| (88) | Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af tabene i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(88)

Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af tabene i den betragtede periode.

4.5.3.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (89) | EU-erhvervsgrenens økonomiske situation var fortsat usikker i den betragtede periode. Navnlig EU-erhvervsgrenens indikatorer som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast udviste meget negative resultater. EU-erhvervsgrenen oplevede også et betydeligt fald i sin markedsandel. Den negative udvikling i markedsandelen faldt sammen med en generel stigning i efterspørgslen efter vaskeskind på EU-markedet, som gavnede importen fra andre tredjelande end Kina. Nogle af de negative tendenser kan forklares ved den kumulative virkning af en række faktorer, der tilsammen forværrede EU-erhvervsgrenens situation yderligere, idet den stadig var vanskelig i NUP. Den væsentligste af disse faktorer var stigningen i importen fra Nigeria til lavere priser end EU-erhvervsgrenens priser. |
| --- | --- |

(89)

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation var fortsat usikker i den betragtede periode. Navnlig EU-erhvervsgrenens indikatorer som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast udviste meget negative resultater. EU-erhvervsgrenen oplevede også et betydeligt fald i sin markedsandel. Den negative udvikling i markedsandelen faldt sammen med en generel stigning i efterspørgslen efter vaskeskind på EU-markedet, som gavnede importen fra andre tredjelande end Kina. Nogle af de negative tendenser kan forklares ved den kumulative virkning af en række faktorer, der tilsammen forværrede EU-erhvervsgrenens situation yderligere, idet den stadig var vanskelig i NUP. Den væsentligste af disse faktorer var stigningen i importen fra Nigeria til lavere priser end EU-erhvervsgrenens priser.

| (90) | Enkelte af skadesindikatorerne udviklede sig positivt i den betragtede periode. Produktionsmængden steg med 20 % og kapacitetsudnyttelsen med 9 %. Disse stigninger førte imidlertid ikke til større salg på EU-markedet. |
| --- | --- |

(90)

Enkelte af skadesindikatorerne udviklede sig positivt i den betragtede periode. Produktionsmængden steg med 20 % og kapacitetsudnyttelsen med 9 %. Disse stigninger førte imidlertid ikke til større salg på EU-markedet.

| (91) | Importen fra Kina faldt drastisk i den betragtede periode, fra over 3 mio. kvadratfod i 2014 til ca. 230 000 kvadratfod i NUP, hvilket førte til et fald i markedsandelen fra 10-15 % til 0-5 %, mens den samlede importmængde fra tredjelande steg betydeligt. |
| --- | --- |

(91)

Importen fra Kina faldt drastisk i den betragtede periode, fra over 3 mio. kvadratfod i 2014 til ca. 230 000 kvadratfod i NUP, hvilket førte til et fald i markedsandelen fra 10-15 % til 0-5 %, mens den samlede importmængde fra tredjelande steg betydeligt.

| (92) | Det er derfor sandsynligt, at stigningen i importen fra disse tredjelande har forhindret EU-erhvervsgrenens eventuelle genrejsning som følge af den skadelige virkning, der tidligere var forårsaget af den kinesiske dumpingimport, navnlig fra 2015, hvor importen fra Kina begyndte at falde. |
| --- | --- |

(92)

Det er derfor sandsynligt, at stigningen i importen fra disse tredjelande har forhindret EU-erhvervsgrenens eventuelle genrejsning som følge af den skadelige virkning, der tidligere var forårsaget af den kinesiske dumpingimport, navnlig fra 2015, hvor importen fra Kina begyndte at falde.

| (93) | I 2014 havde Kina imidlertid stadig en markedsandel i Unionen på over 10 %. Selv om dumpingimporten fra Kina faldt betydeligt i NUP, var markedsandelen i perioden forud for NUP og navnlig i 2014 således stadig forholdsvis høj. Desuden underbød priserne på denne import i betydelig grad EU-erhvervsgrenens priser i NUP. Det kan derfor ikke udelukkes, at denne import på trods af faldet i NUP i vidt omfang bidrog til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade. |
| --- | --- |

(93)

I 2014 havde Kina imidlertid stadig en markedsandel i Unionen på over 10 %. Selv om dumpingimporten fra Kina faldt betydeligt i NUP, var markedsandelen i perioden forud for NUP og navnlig i 2014 således stadig forholdsvis høj. Desuden underbød priserne på denne import i betydelig grad EU-erhvervsgrenens priser i NUP. Det kan derfor ikke udelukkes, at denne import på trods af faldet i NUP i vidt omfang bidrog til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.

| (94) | Kommissionen konkluderede således, at EU-erhvervsgrenen har nydt godt af de oprindelige foranstaltninger, da den udviste visse forbedringer i hele den betragtede periode i forhold til den situation, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenen er langsomt ved at genrejse sig, men befinder sig stadig i en vanskelig situation og er sårbar på grund af førnævnte faktorer. I den nuværende undersøgelsesperiode blev det derfor konstateret, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, hvilket fremgår af udviklingen i de indikatorer, der er defineret i grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen konkluderede således, at EU-erhvervsgrenen har nydt godt af de oprindelige foranstaltninger, da den udviste visse forbedringer i hele den betragtede periode i forhold til den situation, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenen er langsomt ved at genrejse sig, men befinder sig stadig i en vanskelig situation og er sårbar på grund af førnævnte faktorer. I den nuværende undersøgelsesperiode blev det derfor konstateret, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, hvilket fremgår af udviklingen i de indikatorer, der er defineret i grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES

SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES

| (95) | Undersøgelsen har vist, at importen fra Kina fandt sted til dumpingpriser i NUP (betragtning 31), og at der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe (betragtning 48). Undersøgelsen konkluderede også, at EU-erhvervsgrenen led skade, jf. betragtning 94. Kommissionen undersøgte derfor, om der ville være sandsynlighed for fortsættelse af den skade, som oprindeligt skyldtes dumpingimporten fra Kina, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(95)

Undersøgelsen har vist, at importen fra Kina fandt sted til dumpingpriser i NUP (betragtning 31), og at der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe (betragtning 48). Undersøgelsen konkluderede også, at EU-erhvervsgrenen led skade, jf. betragtning 94. Kommissionen undersøgte derfor, om der ville være sandsynlighed for fortsættelse af den skade, som oprindeligt skyldtes dumpingimporten fra Kina, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

| (96) | For at fastslå sandsynligheden for fortsat skade blev følgende elementer analyseret af Kommissionen: den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft, sandsynlige prisniveauer for importen fra Kina uden antidumpingforanstaltninger og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(96)

For at fastslå sandsynligheden for fortsat skade blev følgende elementer analyseret af Kommissionen: den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft, sandsynlige prisniveauer for importen fra Kina uden antidumpingforanstaltninger og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenen.

5.1.   Uudnyttet kapacitet, handelsstrømme og EU-markedets tiltrækningskraft

Uudnyttet kapacitet, handelsstrømme og EU-markedets tiltrækningskraft

| (97) | I forbindelse med den tidligere udløbsundersøgelse konstateredes det, at de kinesiske eksportører havde en stor uudnyttet kapacitet i forhold til EU-markedets størrelse, og at denne kapacitet ikke kunne absorberes fuldt ud af det kinesiske hjemmemarked eller af andre eksportmarkeder end EU-markedet. I mangel af oplysninger om det modsatte kan det antages, at den uudnyttede kapacitet var den samme i den nuværende betragtede periode. |
| --- | --- |

(97)

I forbindelse med den tidligere udløbsundersøgelse konstateredes det, at de kinesiske eksportører havde en stor uudnyttet kapacitet i forhold til EU-markedets størrelse, og at denne kapacitet ikke kunne absorberes fuldt ud af det kinesiske hjemmemarked eller af andre eksportmarkeder end EU-markedet. I mangel af oplysninger om det modsatte kan det antages, at den uudnyttede kapacitet var den samme i den nuværende betragtede periode.

| (98) | Undersøgelsen viste, at næsten 75 % af eksportmængderne fra Kina til tredjelande i NUP fandt sted til en lavere pris end eksporten af samme vare til Unionen (jf. betragtning 43). Der er ikke blevet fundet bevis for eller tegn på, at situationen vil ændre sig, i hvert fald ikke på kort sigt. |
| --- | --- |

(98)

Undersøgelsen viste, at næsten 75 % af eksportmængderne fra Kina til tredjelande i NUP fandt sted til en lavere pris end eksporten af samme vare til Unionen (jf. betragtning 43). Der er ikke blevet fundet bevis for eller tegn på, at situationen vil ændre sig, i hvert fald ikke på kort sigt.

| (99) | På grund af højere priser er EU-markedet således mere attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter end 2/3 af de andre markeder, som de kinesiske eksporterende producenter eksporterede til i NUP. EU-markedets tiltrækningskraft vil yderligere forbedres i en situation uden told, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(99)

På grund af højere priser er EU-markedet således mere attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter end 2/3 af de andre markeder, som de kinesiske eksporterende producenter eksporterede til i NUP. EU-markedets tiltrækningskraft vil yderligere forbedres i en situation uden told, hvis foranstaltningerne bortfalder.

| (100) | Forud for indførelsen af foranstaltninger var EU-markedet desuden et traditionelt eksportmarked for de kinesiske eksporterende producenter, som i den oprindelige undersøgelsesperiode havde en markedsandel på mere end 30 % af EU-markedet. |
| --- | --- |

(100)

Forud for indførelsen af foranstaltninger var EU-markedet desuden et traditionelt eksportmarked for de kinesiske eksporterende producenter, som i den oprindelige undersøgelsesperiode havde en markedsandel på mere end 30 % af EU-markedet.

| (101) | Undersøgelsen viste også, at importen fra Kina uden antidumpingtolden ville have underbudt EU-erhvervsgrenens salgspriser med 59,7 % i NUP. Dette er en indikator for det sandsynlige prisniveau for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(101)

Undersøgelsen viste også, at importen fra Kina uden antidumpingtolden ville have underbudt EU-erhvervsgrenens salgspriser med 59,7 % i NUP. Dette er en indikator for det sandsynlige prisniveau for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (102) | Priserne på den kinesiske import er også betydeligt lavere end priserne på importen fra andre tredjelande til EU-markedet (se tabel 3 og 4). Undersøgelsen viste, at priserne på den kinesiske import i NUP var ca. 50 % lavere end den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande til Unionen. Det er derfor sandsynligt, at den kinesiske import vil erstatte denne import og udøve et yderligere pristryk på prisniveauet på EU-markedet. |
| --- | --- |

(102)

Priserne på den kinesiske import er også betydeligt lavere end priserne på importen fra andre tredjelande til EU-markedet (se tabel 3 og 4). Undersøgelsen viste, at priserne på den kinesiske import i NUP var ca. 50 % lavere end den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande til Unionen. Det er derfor sandsynligt, at den kinesiske import vil erstatte denne import og udøve et yderligere pristryk på prisniveauet på EU-markedet.

5.2.   Virkning på EU-erhvervsgrenens situation

Virkning på EU-erhvervsgrenens situation

| (103) | I betragtning af den høje kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft og andre elementer, der er opsummeret i betragtning 97-102, er det sandsynligt, at de kinesiske eksporterende producenter vil genoptage deres eksport til EU-markedet i betydelige mængder og til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(103)

I betragtning af den høje kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft og andre elementer, der er opsummeret i betragtning 97-102, er det sandsynligt, at de kinesiske eksporterende producenter vil genoptage deres eksport til EU-markedet i betydelige mængder og til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (104) | Dette vil have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, da disse betydelige ekstra mængder af import vil trykke de salgspriser, EU-erhvervsgrenen kan opnå, reducere EU-erhvervsgrenens salgsmængde samt erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse, hvilket vil føre til en stigning i produktionsomkostningerne. Den forventede stigning i lavprisdumpingimporten vil således medføre en yderligere markant forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, navnlig rentabiliteten. |
| --- | --- |

(104)

Dette vil have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, da disse betydelige ekstra mængder af import vil trykke de salgspriser, EU-erhvervsgrenen kan opnå, reducere EU-erhvervsgrenens salgsmængde samt erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse, hvilket vil føre til en stigning i produktionsomkostningerne. Den forventede stigning i lavprisdumpingimporten vil således medføre en yderligere markant forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, navnlig rentabiliteten.

5.3.   Konklusion

Konklusion

| (105) | Kommissionen konkluderede derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser og yderligere forværrer den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenens levedygtighed være alvorligt truet. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen konkluderede derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser og yderligere forværrer den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenens levedygtighed være alvorligt truet.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (106) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af vaskeskind fra Kina ville være i strid med Unionens interesser som helhed. |
| --- | --- |

(106)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af vaskeskind fra Kina ville være i strid med Unionens interesser som helhed.

| (107) | Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2. |
| --- | --- |

(107)

Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.

| (108) | Det blev undersøgt, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(108)

Det blev undersøgt, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (109) | Selv om de gældende antidumpingforanstaltninger i vidt omfang forhindrede dumpingimport i at komme ind på EU-markedet, befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en vanskelig situation som bekræftet af de negative tendenser, der gør sig gældende for visse skadesindikatorer. |
| --- | --- |

(109)

Selv om de gældende antidumpingforanstaltninger i vidt omfang forhindrede dumpingimport i at komme ind på EU-markedet, befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en vanskelig situation som bekræftet af de negative tendenser, der gør sig gældende for visse skadesindikatorer.

| (110) | Hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe, kan det rimeligvis antages, at den forventede tilstrømning af betydelige mængder dumpingimport fra det pågældende land vil påføre EU-erhvervsgrenen fornyet skade. Denne tilstrømning vil sandsynligvis bl.a. forårsage tab af markedsandele, faldende salgspriser, faldende kapacitetsudnyttelse og generelt en alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation. |
| --- | --- |

(110)

Hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe, kan det rimeligvis antages, at den forventede tilstrømning af betydelige mængder dumpingimport fra det pågældende land vil påføre EU-erhvervsgrenen fornyet skade. Denne tilstrømning vil sandsynligvis bl.a. forårsage tab af markedsandele, faldende salgspriser, faldende kapacitetsudnyttelse og generelt en alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.

| (111) | Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelsen af antidumpingforanstaltningerne over for importen af vaskeskind fra Kina er i EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelsen af antidumpingforanstaltningerne over for importen af vaskeskind fra Kina er i EU-erhvervsgrenens interesse.

6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

| (112) | I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ikke ville have alvorlige negative virkninger for importørernes og brugernes situation i Unionen. Ingen af importørerne samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(112)

I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ikke ville have alvorlige negative virkninger for importørernes og brugernes situation i Unionen. Ingen af importørerne samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.

| (113) | Da importørerne og brugerne ikke samarbejdede i forbindelse med denne udløbsundersøgelse, finder Kommissionen, at dens konklusioner i den oprindelige undersøgelse stadig er gyldige, og at en videreførelse af foranstaltningerne ikke vil have negative virkninger for EU-importører og brugere, eller i det mindste ikke i væsentligt omfang. |
| --- | --- |

(113)

Da importørerne og brugerne ikke samarbejdede i forbindelse med denne udløbsundersøgelse, finder Kommissionen, at dens konklusioner i den oprindelige undersøgelse stadig er gyldige, og at en videreførelse af foranstaltningerne ikke vil have negative virkninger for EU-importører og brugere, eller i det mindste ikke i væsentligt omfang.

6.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (114) | Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina.

7.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (115) | Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der indkom ikke nogen bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(115)

Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der indkom ikke nogen bemærkninger hertil.

8.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (116) | Kommissionen konkluderer derfor, at de antidumpingforanstaltninger, der ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1153/2012 blev indført overfor importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Kina, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen konkluderer derfor, at de antidumpingforanstaltninger, der ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1153/2012 blev indført overfor importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Kina, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

| (117) | I lyset af Domstolens praksis (13) er det hensigtsmæssigt at fastsætte de morarenter, der skal betales i eventuelle tilfælde af tilbagebetaling af endelig told, fordi de relevante gældende bestemmelser vedrørende told ikke fastsætter en sådan rente, og anvendelsen af nationale regler ville føre til urimelige konkurrenceforvridninger mellem de økonomiske aktører, alt efter hvilken medlemsstat der vælges til toldklareringen. |
| --- | --- |

(117)

I lyset af Domstolens praksis (13) er det hensigtsmæssigt at fastsætte de morarenter, der skal betales i eventuelle tilfælde af tilbagebetaling af endelig told, fordi de relevante gældende bestemmelser vedrørende told ikke fastsætter en sådan rente, og anvendelsen af nationale regler ville føre til urimelige konkurrenceforvridninger mellem de økonomiske aktører, alt efter hvilken medlemsstat der vælges til toldklareringen.

13

| (118) | Det udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) 2016/1036, artikel 15, stk. 1, afgav ikke nogen udtalelse om foranstaltningerne i nærværende forordning — |
| --- | --- |

(118)

Det udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) 2016/1036, artikel 15, stk. 1, afgav ikke nogen udtalelse om foranstaltningerne i nærværende forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på import af semsgarvet læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, henhørende under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til 58,9 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare.

3.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. De morarenter, der skal betales i tilfælde af tilbagebetaling, der giver ret til betaling af morarenter, er den sats, der anvendes af Den Europæiske Centralbank til dennes vigtigste refinansieringstransaktioner, som offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, der er gældende den første kalenderdag i den måned, hvor fristen udløber, forhøjet med ét procentpoint.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. februar 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1338/2006 af 8. september 2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om endelig opkrævning af den midlertidige told (EUT L 251 af 14.9.2006, s. 1).

2

(3)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1153/2012 af 3. december 2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 334 af 6.12.2012, s. 31).

3

(4)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 72 af 8.3.2017, s. 3).

4

(5)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 416 af 6.12.2017, s. 15).

5

(6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm.

6

(7)  
  Kilde: Eurostat

7

Kilde:

(8)  
  Kilde: Eurostat

8

Kilde:

(9)  Ifølge EU-erhvervsgrenen udgør et skind 6,5-7 kvadratfod. (7 mio. * 6,75 = 47,25 mio.)

9

(10)  Fortegnelse over udstillere på Asia Pacific Leather Fair (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740) og en artikel fra et fagblad om læder (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd)

10

(11)  Det nøjagtige tal vedrørende kapaciteten er fortroligt.

11

(12)  Eksportværdierne er angivet i USD og på fob-basis. Mængderne er anført i kg.

12

(13)  Domstolens dom (Tredje Afdeling) af 18. januar 2017, sag C-365/15, Wortmann mod Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, præmis 35-39.

13

---

| 21.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/20

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/298

af 20. februar 2019

om ændring af bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 for så vidt angår oplysningerne vedrørende Hviderusland, Bosnien-Hercegovina og Japan på listen over tredjelande, områder, zoner og segmenter, hvorfra visse fjerkræprodukter kan importeres til og sendes i transit gennem Unionen

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (1), særlig artikel 8, indledningen, artikel 8, nr. 1), første afsnit, artikel 8, nr. 4), og artikel 9, stk. 4, litra c),

under henvisning til Rådets direktiv 2009/158/EF af 30. november 2009 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandelen inden for Fællesskabet med fjerkræ og rugeæg samt for indførsel heraf fra tredjelande (2), særlig artikel 23, stk. 1, artikel 24, stk. 2, og artikel 25, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der er ved Kommissionens forordning (EF) nr. 798/2008 (3) fastsat krav vedrørende udstedelse af veterinærcertifikat til brug ved import til og transit, herunder oplagring under transit, gennem Unionen af fjerkræ og fjerkræprodukter (i det følgende benævnt »varerne«). Varerne må kun importeres til og sendes i transit gennem Unionen fra tredjelande, områder, zoner og segmenter, der er opført i kolonne 1 og 3 på listen i del 1 i bilag I. |
| --- | --- |

(1)

Der er ved Kommissionens forordning (EF) nr. 798/2008 (3) fastsat krav vedrørende udstedelse af veterinærcertifikat til brug ved import til og transit, herunder oplagring under transit, gennem Unionen af fjerkræ og fjerkræprodukter (i det følgende benævnt »varerne«). Varerne må kun importeres til og sendes i transit gennem Unionen fra tredjelande, områder, zoner og segmenter, der er opført i kolonne 1 og 3 på listen i del 1 i bilag I.

| (2) | Rækken vedrørende Belarus (Hviderusland) i tabellen i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2258 (4) henviser alene til tilladelse til transit gennem Litauen af æg og ægprodukter og ikke fjerkrækød. Samtidig er transit af æg, ægprodukter og fjerkrækød gennem Litauen tilladt, jf. artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 798/2008 og de supplerende garantier med hensyn til Hviderusland i kolonne 5 i skemaet i del 1 i bilag I til nævnte forordning. Derfor bør rækken for Hviderusland i tabellen i del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 ændres, således at der henvises til transit gennem Litauen af æg, ægprodukter og fjerkrækød. |
| --- | --- |

(2)

Rækken vedrørende Belarus (Hviderusland) i tabellen i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2258 (4) henviser alene til tilladelse til transit gennem Litauen af æg og ægprodukter og ikke fjerkrækød. Samtidig er transit af æg, ægprodukter og fjerkrækød gennem Litauen tilladt, jf. artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 798/2008 og de supplerende garantier med hensyn til Hviderusland i kolonne 5 i skemaet i del 1 i bilag I til nævnte forordning. Derfor bør rækken for Hviderusland i tabellen i del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 ændres, således at der henvises til transit gennem Litauen af æg, ægprodukter og fjerkrækød.

| (3) | Bosnien-Hercegovina har anmodet om at blive godkendt med hensyn til import til og transit gennem Unionen af fjerkrækød og har forelagt de relevante oplysninger. Kommissionen har gennemført en kontrol i Bosnien-Hercegovina for at evaluere dyresundhedskontrollen for fjerkrækød bestemt til eksport til Unionen I betragtning af det gunstige resultat af kontrollerne bør det pågældende tredjeland optages i tabellen i del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008. |
| --- | --- |

(3)

Bosnien-Hercegovina har anmodet om at blive godkendt med hensyn til import til og transit gennem Unionen af fjerkrækød og har forelagt de relevante oplysninger. Kommissionen har gennemført en kontrol i Bosnien-Hercegovina for at evaluere dyresundhedskontrollen for fjerkrækød bestemt til eksport til Unionen I betragtning af det gunstige resultat af kontrollerne bør det pågældende tredjeland optages i tabellen i del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008.

| (4) | Japan har anmodet om at blive godkendt med hensyn til import til og transit gennem Unionen af æg og ægprodukter og har forelagt de relevante oplysninger. Kommissionen har gennemført en kontrol i Japan for at evaluere dyresundhedskontrollen for æg og ægprodukter bestemt til eksport til Unionen I betragtning af det gunstige resultat af kontrollerne bør det pågældende tredjeland optages i tabellen i del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008. |
| --- | --- |

(4)

Japan har anmodet om at blive godkendt med hensyn til import til og transit gennem Unionen af æg og ægprodukter og har forelagt de relevante oplysninger. Kommissionen har gennemført en kontrol i Japan for at evaluere dyresundhedskontrollen for æg og ægprodukter bestemt til eksport til Unionen I betragtning af det gunstige resultat af kontrollerne bør det pågældende tredjeland optages i tabellen i del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008.

| (5) | Japan har forelagt Kommissionen sine programmer for bekæmpelse af salmonella i æglæggerflokke af Gallus gallus. Det konkluderedes, at kontrolprogrammerne giver garantier, der svarer til de garantier, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 (5). og de er blevet godkendt. Derfor bør Japan have tilladelse til at importere klasse A-æg til Unionen, og rækken for Japan i del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 bør ikke omfatte et forbud mod denne vare. |
| --- | --- |

(5)

Japan har forelagt Kommissionen sine programmer for bekæmpelse af salmonella i æglæggerflokke af Gallus gallus. Det konkluderedes, at kontrolprogrammerne giver garantier, der svarer til de garantier, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 (5). og de er blevet godkendt. Derfor bør Japan have tilladelse til at importere klasse A-æg til Unionen, og rækken for Japan i del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 bør ikke omfatte et forbud mod denne vare.

| (6) | Bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(6)

Bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 bør derfor ændres.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 ændres som angivet i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. februar 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 74.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 798/2008 af 8. august 2008 om fastlæggelse af en liste over tredjelande, områder, zoner og segmenter, hvorfra fjerkræ og fjerkræprodukter kan importeres til og sendes i transit gennem Fællesskabet, og krav vedrørende udstedelse af veterinærcertifikat (EUT L 226 af 23.8.2008, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2258 af 4. december 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 798/2008 for så vidt angår import og transit af enkeltsendinger på under 20 enheder fjerkræ, bortset fra strudsefugle, rugeæg og daggamle kyllinger af fjerkræ (EUT L 321 af 5.12.2015, s. 23).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser (EUT L 325 af 12.12.2003, s. 1).

5

---

BILAG

I del 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 798/2008 foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende række vedrørende Bosnien-Hercegovina indsættes mellem rækken vedrørende Australien og rækken vedrørende Brasilien:















  Tredjelandets eller områdets ISO-kode og navn | Tredjelandets, områdets, zonens eller segmentets kode | Beskrivelse af tredjelandet, området, zonen eller segmentet | Veterinærcertifikat | Særlige betingelser | Særlige betingelser | Status mht. overvågning for aviær influenza | Status mht. vaccination mod aviær influenza | Salmonellabekæmpelsesstatus (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Model(ler) | Supplerende garantier | Slutdato (1) | Startdato (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| »BA — Bosnien-Hercegovina | BA-0 | Hele landet | POU«. | | | | | | | |

1)

Følgende række vedrørende Bosnien-Hercegovina indsættes mellem rækken vedrørende Australien og rækken vedrørende Brasilien:

Tredjelandets eller områdets ISO-kode og navn

Tredjelandets, områdets, zonens eller segmentets kode

Beskrivelse af tredjelandet, området, zonen eller segmentet

Veterinærcertifikat

Særlige betingelser

Særlige betingelser

Status mht. overvågning for aviær influenza

Status mht. vaccination mod aviær influenza

Salmonellabekæmpelsesstatus (6)

Model(ler)

Supplerende garantier

Slutdato (1)

Startdato (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

»BA — Bosnien-Hercegovina

BA-0

Hele landet

POU«.

| 2) | Rækken vedrørende Hviderusland (Belarus) affattes således:















  Tredjelandets eller områdets ISO-kode og navn | Tredjelandets, områdets, zonens eller segmentets kode | Beskrivelse af tredjelandet, området, zonen eller segmentet | Veterinærcertifikat | Særlige betingelser | Særlige betingelser | Status mht. overvågning for aviær influenza | Status mht. vaccination mod aviær influenza | Salmonellabekæmpelsesstatus (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Model(ler) | Supplerende garantier | Slutdato (1) | Startdato (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| »BY — Hviderusland | BY-0 | Hele landet | EP, E, POU
  (for alle tre gælder »kun transit gennem Litauen«) | IX«. | | | | | | |

2)

Rækken vedrørende Hviderusland (Belarus) affattes således:

Tredjelandets eller områdets ISO-kode og navn

Tredjelandets, områdets, zonens eller segmentets kode

Beskrivelse af tredjelandet, området, zonen eller segmentet

Veterinærcertifikat

Særlige betingelser

Særlige betingelser

Status mht. overvågning for aviær influenza

Status mht. vaccination mod aviær influenza

Salmonellabekæmpelsesstatus (6)

Model(ler)

Supplerende garantier

Slutdato (1)

Startdato (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

»BY — Hviderusland

BY-0

Hele landet

EP, E, POU

(for alle tre gælder »kun transit gennem Litauen«)

IX«.

| 3) | Følgende række vedrørende Japan indsættes mellem rækken vedrørende Island og rækken vedrørende Republikken Korea:















  Tredjelandets eller områdets ISO-kode og navn | Tredjelandets, områdets, zonens eller segmentets kode | Beskrivelse af tredjelandet, området, zonen eller segmentet | Veterinærcertifikat | Særlige betingelser | Særlige betingelser | Status mht. overvågning for aviær influenza | Status mht. vaccination mod aviær influenza | Salmonellabekæmpelsesstatus (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Model(ler) | Supplerende garantier | Slutdato (1) | Startdato (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| »JP — Japan | JP-0 | Hele landet | EP, E«. | | | | | | | |

3)

Følgende række vedrørende Japan indsættes mellem rækken vedrørende Island og rækken vedrørende Republikken Korea:

Tredjelandets eller områdets ISO-kode og navn

Tredjelandets, områdets, zonens eller segmentets kode

Beskrivelse af tredjelandet, området, zonen eller segmentet

Veterinærcertifikat

Særlige betingelser

Særlige betingelser

Status mht. overvågning for aviær influenza

Status mht. vaccination mod aviær influenza

Salmonellabekæmpelsesstatus (6)

Model(ler)

Supplerende garantier

Slutdato (1)

Startdato (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

»JP — Japan

JP-0

Hele landet

EP, E«.

---

AFGØRELSER

| 21.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/23

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/299

af 12. februar 2019

om fastlæggelse af den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i det regionale styringsudvalg for transportfællesskabet til visse personaleanliggender i forbindelse med gennemførelsen af traktaten om oprettelse af et transportfællesskab

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91 og artikel 100, stk. 2, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Traktaten om oprettelse af et transportfællesskab (1) (»transportfællesskabstraktaten«) blev undertegnet af Unionen i overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU) 2017/1937 (2). |
| --- | --- |

(1)

Traktaten om oprettelse af et transportfællesskab (1) (»transportfællesskabstraktaten«) blev undertegnet af Unionen i overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU) 2017/1937 (2).

| (2) | I overensstemmelse med transportfællesskabstraktatens artikel 41, stk. 3, har nævnte traktat fundet midlertidig anvendelse fra den 9. oktober 2017. Den finder på nuværende tidspunkt midlertidig anvendelse mellem de kontraherende parter, dvs. Unionen, Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro og Republikken Serbien. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med transportfællesskabstraktatens artikel 41, stk. 3, har nævnte traktat fundet midlertidig anvendelse fra den 9. oktober 2017. Den finder på nuværende tidspunkt midlertidig anvendelse mellem de kontraherende parter, dvs. Unionen, Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro og Republikken Serbien.

| (3) | Det regionale styringsudvalg for transportfællesskabet (»styringsudvalget«) skal vedtage afgørelser om visse personaleanliggender for at sikre, at transportfællesskabstraktaten gennemføres korrekt. |
| --- | --- |

(3)

Det regionale styringsudvalg for transportfællesskabet (»styringsudvalget«) skal vedtage afgørelser om visse personaleanliggender for at sikre, at transportfællesskabstraktaten gennemføres korrekt.

| (4) | Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, som på Unionens vegne skal indtages i styringsudvalget til dets afgørelser om visse personaleanliggender, da disse afgørelser er en forudsætning for indledningen af arbejdet i det permanente sekretariat for transportfællesskabet og vil have retsvirkninger i forhold til Unionen. |
| --- | --- |

(4)

Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, som på Unionens vegne skal indtages i styringsudvalget til dets afgørelser om visse personaleanliggender, da disse afgørelser er en forudsætning for indledningen af arbejdet i det permanente sekretariat for transportfællesskabet og vil have retsvirkninger i forhold til Unionen.

| (5) | Den holdning, som Unionen skal indtage i styringsudvalget, bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse — |
| --- | --- |

(5)

Den holdning, som Unionen skal indtage i styringsudvalget, bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, som på Unionens vegne skal indtages i det regionale styringsudvalg for transportfællesskabet, baseres på de udkast til styringsudvalgets afgørelser, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Unionens repræsentanter i styringsudvalget kan vedtage mindre ændringer i udkastene til nævnte afgørelser, uden at Rådet vedtager yderligere afgørelser.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. februar 2019.

På Rådets vegne

E.O. TEODOROVICI

Formand

---

(1)  
  EUT L 278 af 27.10.2017, s. 3.

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2017/1937 af 11. juli 2017 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af traktaten om oprettelse af et transportfællesskab (EUT L 278 af 27.10.2017, s. 1).

2

(*1)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med UNSCR 1244/1999 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

*1

---

UDKAST

AFGØRELSE Nr. .../2019 TRUFFET AF DET REGIONALE STYRINGSUDVALG FOR TRANSPORTFÆLLESSKABET

af ...

om vedtagelsen af regler for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling blandt personalet i det permanente sekretariat for transportfællesskabet

DET REGIONALE STYRINGSUDVALG FOR TRANSPORTFÆLLESSKABET HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af et transportfællesskab, særlig artikel 24, stk. 1, og artikel 30 —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling blandt personalet i det permanente sekretariat for transportfællesskabet, der er fastsat i bilaget til nærværende afgørelse, vedtages hermed.

Udfærdiget i ...,

På det regionale styringsudvalgs vegne

Formand

BILAG

Regler for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling blandt personalet i det permanente sekretariat for transportfællesskabet

I.   GENERELT

| 1. | I disse regler fastsættes procedurerne for ansættelse af direktøren og en eller flere vicedirektører for og personalet i det permanente sekretariat for transportfællesskabet (»sekretariatet«) og krav om deres arbejdsforhold og om en ligelig geografisk fordeling blandt personalet i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af et transportfællesskab (»traktaten«). |
| --- | --- |

1.

| 2. | I tilfælde af en eventuel uoverensstemmelse mellem disse regler og traktaten finder traktatens bestemmelser anvendelse. |
| --- | --- |

2.

II.   ANSÆTTELSE AF DIREKTØREN OG EN ELLER FLERE VICEDIREKTØRER FOR SEKRETARIATET

| 3. | Efter det regionale styringsudvalgs godkendelse offentliggøres en åben indkaldelse af ansøgninger til stillingen som direktør eller vicedirektør i Den Europæiske Union (»Unionen«) samt i de sydøsteuropæiske partnerlande (Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro og Republikken Serbien). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Senest 30 dage før datoen for det møde, hvor udnævnelsen af direktøren eller en vicedirektør er sat på dagsordenen for det regionale styringsudvalgs møde, udsender Kommissionen et forslag vedrørende den indstillede kandidat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kandidaten udnævnes personligt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kandidaterne skal være statsborgere i en af Unionens medlemsstater eller i et af de sydøsteuropæiske partnerlande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Forslaget fra Europa-Kommissionen begrundes behørigt under henvisning til direktørens eller en vicedirektørs ansvarsområder. Det skal indeholde en beskrivelse af den indstillede kandidats kvalifikationer og erfaring og være baseret på vedkommendes forudgående samtykke til indstillingen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Enhver kontraherende part kan give udtryk for sin holdning til forslaget. Hvis dette sker skriftligt forud for mødet i det regionale styringsudvalg, læser formanden for det regionale styringsudvalg (»formanden«) den relevante erklæring op under mødet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Det regionale styringsudvalg kan anmode om en høring af den indstillede kandidat under mødet, før afgørelsen om udnævnelse træffes. Formanden foreslår forinden ad hoc-reglerne for høringen (tidsramme, antal spørgsmål osv.) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Det regionale styringsudvalg træffer efter høring af ministerrådet afgørelse om udnævnelsen af direktøren og vicedirektører med enstemmighed, jf. traktatens artikel 24, stk. 3. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Det regionale styringsudvalg angiver den dato, hvor udnævnelsens får virkning, i sin afgørelse. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Inden for syv kalenderdage efter det regionale styringsudvalgs afgørelse udsteder formanden et udnævnelsesdokument, som medunderskrives af direktøren eller vicedirektøren. |
| --- | --- |

12.

III.   ANSÆTTELSE AF SEKRETARIATSPERSONALET

Generelle kriterier

| 13. | Ansættelsen af sekretariatspersonalet baseres på følgende hovedprincipper:






  — | gennemsigtige udvælgelsesprocedurer |
| --- | --- | --- |

13.

—

gennemsigtige udvælgelsesprocedurer

| — | ikkeforskelsbehandling |
| --- | --- |

—

ikkeforskelsbehandling

| — | konkurrence og professionalisme |
| --- | --- |

—

konkurrence og professionalisme

| — | kønsbalance |
| --- | --- |

—

kønsbalance

| — | en ligelig geografisk fordeling |
| --- | --- |

—

en ligelig geografisk fordeling

| 14. | Det regionale styringsudvalg vedtager sekretariatets organisationsplan på grundlag af et forslag fra direktøren. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Enhver person, der er statsborger i en af de kontraherende parter, kan søge enhver opslået stilling i sekretariatet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ansøgere skal ansøge personligt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Sekretariatet er ansvarligt for tilrettelæggelsen af udvælgelsesprocedurerne i overensstemmelse med disse regler. Sekretariatet kan gøre brug af bistand fra eksterne konsulenter i alle faser af udvælgelsesproceduren. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Personalet, undtagen vicedirektørerne, udvælges og udnævnes af direktøren. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Efter udvælgelsesproceduren og inden den formelle udnævnelse certificerer en kvalificeret læge udpeget af direktøren, at den udnævnte person besidder den fornødne grad af fysisk egnethed til stillingen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Udnævnelsen er tidsbegrænset efter en prøvetid i overensstemmelse med disse regler, og kontrakten kan fornys. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Der fastsættes for enhver stilling en prøvetid på seks måneder fra udnævnelsen. I overensstemmelse med punkt 23, litra b), kan prøvetiden forlænges med maksimalt seks måneder. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tidligere tjenesteperioder i sekretariatet som fastansat tjenestemand kan betragtes helt eller delvis som en prøvetid. Dette gælder, når de væsentligste forpligtelser i henhold til jobbeskrivelsen for den tidligere stilling og den stilling, som tjenestemanden er udnævnt til i overensstemmelse med disse regler, er sammenfaldende. |
| --- | --- |

22.

| 23. | I løbet af den femte måned af prøvetiden udarbejder tjenestemandens umiddelbart overordnede en rapport om tjenestemandens kvalifikationer, tjenstlige indsats og adfærd. Rapporten skal indeholde anbefalinger om:






  a) | at tjenestemandens udnævnelse bekræftes |
| --- | --- | --- |

23.

a)

at tjenestemandens udnævnelse bekræftes

| b) | at tjenestemandens prøvetid forlænges med maksimalt seks måneder, eller |
| --- | --- |

b)

at tjenestemandens prøvetid forlænges med maksimalt seks måneder, eller

| c) | at tjenestemandens udnævnelse bringes til ophør. |
| --- | --- |

c)

at tjenestemandens udnævnelse bringes til ophør.

| 24. | Rapporten omhandlet i punkt 23 fremsendes inden udgangen af femte måned til direktøren til afgørelse. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Prøvetiden betragtes som en del af den samlede ansættelsesperiode. |
| --- | --- |

25.

| 26. | På forslag fra enhver kontraherende part kan direktøren i samråd med Europa-Kommissionen udnævne en udstationeret ekspert fra denne kontraherende part for en periode på op til tre år, forudsat at den administrative og finansielle kapacitet er til stede. Direktøren udarbejder detaljerede regler om status for udstationerede eksperter. |
| --- | --- |

26.

Gennemsigtighed og udvælgelsesprocedure

| 27. | Sekretariatet iværksætter udvælgelsesproceduren ved offentliggørelse af stillingsopslag med nærmere angivelse af kriterierne vedrørende de generelle og specifikke kompetencer og kvalifikationer, der kræves, samt af udnævnelsens eventuelle varighed, forløbet af og de vigtigste trin i udvælgelsesproceduren. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Stillingsopslag offentliggøres på engelsk på sekretariatets websted samt i den internationale presse og fagpressen mindst to måneder før begyndelsen af den pågældende udvælgelsesprocedure. Oplysningerne fremsendes ligeledes til alle kontraherende parter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Direktøren kan beslutte, hvilke oplysninger der skal omfattes af fortrolighedskrav og således kun skal meddeles de udvalgte ansøgere. Sådanne oplysninger må imidlertid ikke vedrøre selve stillingsbeskrivelsen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Under udvælgelsesproceduren bistås direktøren af et udvælgelsespanel, der består af mindst fire medlemmer: direktøren, en repræsentant for formandskabet og to repræsentanter for Europa-Kommissionen. Andre ansatte i sekretariatet kan også deltage i udvælgelsespanelet. I særlige tilfælde, navnlig i forbindelse med udvælgelsen af eksperter, kan der udpeges et yderligere eksternt medlem efter forslag fra Europa-Kommissionen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Udvælgelsespanelet vurderer ansøgningerne og opstiller for hver ledig stilling en liste over ansøgere, der opfylder kvalifikationskriterierne og bedst opfylder udvælgelseskriterierne i stillingsopslaget. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Udvælgelsespanelet indbyder de udvalgte ansøgere til samtale. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Såfremt udvælgelsespanelet finder det nødvendigt, kan det beslutte at indbyde de udvalgte ansøgere til skriftlige prøver, der afholdes på de samme datoer som samtalerne. Indholdet af prøverne fastsættes i overensstemmelse med stillingsniveauet og -profilen. De skriftlige prøver, der er skræddersyet til stillingsprofilen, skal som minimum omfatte følgende komponenter:






  a) | generelle færdigheder og sproglige evner, i det omfang det er nødvendigt for udførelsen af vedkommendes opgaver, og specifikke kompetencer i forhold til de relevante profiler og |
| --- | --- | --- |

33.

a)

generelle færdigheder og sproglige evner, i det omfang det er nødvendigt for udførelsen af vedkommendes opgaver, og specifikke kompetencer i forhold til de relevante profiler og

| b) | vurdering af kvaliteten af ansøgerens skriftlige færdigheder og dennes præsentation. |
| --- | --- |

b)

vurdering af kvaliteten af ansøgerens skriftlige færdigheder og dennes præsentation.

| 34. | Direktøren kan på grundlag af de udvalgte ansøgere og under hensyntagen til resultaterne af samtalerne oprette en reserveliste. Denne reserveliste er gyldig i op til 12 måneder fra datoen for oprettelsen, og gyldigheden kan forlænges ved afgørelse truffet af direktøren. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Resultatet af en udvælgelsesprocedure registreres skriftligt i en protokol, der underskrives af medlemmerne af udvælgelsespanelet. Ansøgerne informeres om resultatet af udvælgelsesproceduren. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Enhver kontraherende part er berettiget til at få en kopi af protokollerne omhandlet i punkt 35 efter skriftlig anmodning til direktøren. |
| --- | --- |

36.

Ikkeforskelsbehandling

| 37. | Enhver forskelsbehandling under udvælgelsesproceduren er forbudt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kvinder og mænd skal have lige adgang til stillinger, og der må ikke henvises til religion, nationalitet, race eller tro. |
| --- | --- |

38.

Konkurrence og professionalisme

| 39. | Ingen bestemt stilling kan forbeholdes bestemte personer og/eller statsborgere fra en af de kontraherende parter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Ved ansættelsen af personale tager direktøren først og fremmest hensyn til nødvendigheden af at ansætte personer, der besidder de højeste standarder for kompetence og integritet. De formelle krav til uddannelse, erfaring, sprogkundskaber osv. angives klart i enhver stillingsbeskrivelse i stillingsopslagene. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Ansættelsen skal være åben for konkurrence mellem interne ansøgere og alle andre ansøgere på grundlag af standarderne for lige muligheder. Hvis ansøgerne har samme kvalifikationer og erfaring, gives interne ansøgere forrang. |
| --- | --- |

41.

IV.   PERSONALETS ARBEJDSFORHOLD

| 42. | Direktøren sikrer, at de nødvendige arbejdsforhold for personalet i sekretariatet tilvejebringes, for så vidt angår udstyr, arbejdsområde, adgang til tilgængelige oplysninger osv., i overensstemmelse med sekretariatets budget og budgetbestemmelserne og institutionernes afgørelser i henhold til traktaten. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Enhver tjenestemand i sekretariatet har ret til at anmode direktøren om en forbedring af sine arbejdsforhold. Anmodningen begrundes behørigt. Hvis anmodningen ikke kan imødekommes, giver direktøren eller ethvert andet bemyndiget personalemedlem tjenestemanden et fyldestgørende skriftligt svar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Direktøren kan vedtage interne bestemmelser om arbejdsforhold i overensstemmelse med punkt 42 og 43. |
| --- | --- |

44.

V.   EN LIGELIG GEOGRAFISK FORDELING BLANDT PERSONALET

| 45. | Direktøren sikrer så vidt muligt og i overensstemmelse med sekretariatets interesser en retfærdig fordeling af stillingerne blandt de kontraherende parters statsborgere. |
| --- | --- |

45.

VI.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| 46. | Disse regler træder i kraft på dagen for deres vedtagelse i det regionale styringsudvalg. |
| --- | --- |

46.

---

(*1)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med UNSCR 1244/1999 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

---

UDKAST

AFGØRELSE Nr. .../2019 TRUFFET AF DET REGIONALE STYRINGSUDVALG FOR TRANSPORTFÆLLESSKABET

af ...

om vedtagelse af personalevedtægten for transportfællesskabet

DET REGIONALE STYRINGSUDVALG FOR TRANSPORTFÆLLESSKABET HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af et transportfællesskab, særlig artikel 24, stk. 1 —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Personalevedtægten for transportfællesskabet, der er fastsat i bilaget til nærværende afgørelse, vedtages hermed.

Udfærdiget i ...,

På det regionale styringsudvalgs vegne

Formand

BILAG

Personalevedtægten for transportfællesskabet

1.   FORMÅL

I denne personalevedtægt fastsættes arbejdsvilkår og -betingelser for personalet i det permanente sekretariat for transportfællesskabet. Den udgør en integreret del af de individuelle ansættelseskontrakter, medmindre andet er fastsat i denne vedtægt.

2.   DEFINITIONER OG ANVENDELSESOMRÅDE

2.1.   Definitioner

1)   »kontraherende parter«: de kontraherende parter i traktaten om oprettelse af et transportfællesskab, dvs. Den Europæiske Union og de sydøsteuropæiske parter (Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro og Republikken Serbien)

2)   »styringsudvalget«: det regionale styringsudvalg for transportfællesskabet

3)   »sekretariatet«: det permanente sekretariat for transportfællesskabet

4)   »direktøren«: direktøren for sekretariatet

5)   »personale«: alle tjenestemænd i sekretariatet, dvs. direktøren, vicedirektørerne og alt øvrigt personale fra de kontraherende parter, der arbejder permanent i sekretariatet i overensstemmelse med denne vedtægt, og udstationerede eksperter

6)   »lokalt ansatte«: personer, bortset fra personale, der ansættes af sekretariatet i Republikken Serbien med henblik på teknisk arbejde såsom vedligeholdelse, rengøring, kørsel osv.

7)   »udstationerede eksperter«: personale, der er udstationeret af deres regeringer eller internationale organisationer med henblik på varetagelse af en opgave i sekretariatet

8)   »hjemstedsaftale«: aftalen mellem Republikken Serbien og transportfællesskabet vedrørende sædet for sekretariatet

9)   »reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling«: de regler for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling blandt personalet i det permanente sekretariat for transportfællesskabet

10)   »psykisk chikane«: enhver form for misbrug, der over en periode gentagne gange eller systematisk kommer til udtryk i adfærd, ord, handlinger, bevægelser eller på skrift, som er forsætlige, og som er et angreb på en persons værdighed, personlighed eller psykiske eller fysiske integritet

11)   »seksuel chikane«: en adfærd med seksuelle undertoner, som er uønsket af den person, der udsættes for den, og som har til formål eller virkning at krænke den pågældende persons værdighed eller skabe en truende, fjendtlig, krænkende eller forstyrrende atmosfære. Seksuel chikane anses som diskrimination på grundlag af køn

12)   »fejl begået af direktøren«:

| a) | når direktøren tilbageholder hele eller en del af lønnen for et medlem af personalet, og forsinkelsen er længere end 15 arbejdsdage |
| --- | --- |

a)

når direktøren tilbageholder hele eller en del af lønnen for et medlem af personalet, og forsinkelsen er længere end 15 arbejdsdage

| b) | når direktøren ikke overholder ansættelsesvilkårene i ansættelseskontrakten, eller |
| --- | --- |

b)

når direktøren ikke overholder ansættelsesvilkårene i ansættelseskontrakten, eller

| c) | når direktøren har overfaldet eller har begået en alvorlig ærekrænkelse af et medlem af personalet |
| --- | --- |

c)

når direktøren har overfaldet eller har begået en alvorlig ærekrænkelse af et medlem af personalet

13)   »fejl begået af et medlem af personalet«:

| a) | et medlem af personalets uberettigede afvisning af at udføre specifikke opgaver pålagt af direktøren eller en anden overordnet, hvis vedkommende som minimum en gang allerede er blevet underrettet skriftligt om en lignende fejl |
| --- | --- |

a)

et medlem af personalets uberettigede afvisning af at udføre specifikke opgaver pålagt af direktøren eller en anden overordnet, hvis vedkommende som minimum en gang allerede er blevet underrettet skriftligt om en lignende fejl

| b) | begåelse af en forbrydelse |
| --- | --- |

b)

begåelse af en forbrydelse

| c) | udeblivelse, dvs. når et medlem af personalet er fraværende uden tilladelse eller uden en tilfredsstillende forklaring i mere end syv arbejdsdage |
| --- | --- |

c)

udeblivelse, dvs. når et medlem af personalet er fraværende uden tilladelse eller uden en tilfredsstillende forklaring i mere end syv arbejdsdage

| d) | psykisk eller seksuel chikane |
| --- | --- |

d)

psykisk eller seksuel chikane

| e) | enhver adfærd, der med rimelighed kan forventes at bringe eller har bragt transportfællesskabet i alvorlig offentlig miskredit |
| --- | --- |

e)

enhver adfærd, der med rimelighed kan forventes at bringe eller har bragt transportfællesskabet i alvorlig offentlig miskredit

| f) | et medlem af personalets udnyttelse eller forsøg på at udnytte sin stilling ved sekretariatet til egen fordel eller |
| --- | --- |

f)

et medlem af personalets udnyttelse eller forsøg på at udnytte sin stilling ved sekretariatet til egen fordel eller

| g) | enhver form for misbrug af transportfællesskabets midler. |
| --- | --- |

g)

enhver form for misbrug af transportfællesskabets midler.

2.2.   Anvendelsesområde

| a) | Denne personalevedtægt finder anvendelse på personale og gælder ikke for lokalt ansatte. |
| --- | --- |

a)

Denne personalevedtægt finder anvendelse på personale og gælder ikke for lokalt ansatte.

| b) | Udstationerede eksperter har særlige ordninger, der er omfattet af en kontrakt mellem sekretariatet og den udstationerende offentlige myndighed eller internationale organisation. Direktøren afgør i hvert enkelt tilfælde, i hvilket omfang denne vedtægt gælder for udstationerede eksperter. |
| --- | --- |

b)

Udstationerede eksperter har særlige ordninger, der er omfattet af en kontrakt mellem sekretariatet og den udstationerende offentlige myndighed eller internationale organisation. Direktøren afgør i hvert enkelt tilfælde, i hvilket omfang denne vedtægt gælder for udstationerede eksperter.

3.   OPGAVER, FORPLIGTELSER OG PRIVILEGIER

3.1.   Ansættelsens internationale karakter

Med deres accept af udnævnelsen forpligter personalet sig til at udføre deres opgaver og regulere deres adfærd udelukkende i transportfællesskabets interesser. Personalets medlemmer er underlagt direktørens myndighed og er ansvarlige over for denne for udførelsen af deres opgaver. De må hverken søge eller modtage instrukser i forbindelse med udførelsen af deres opgaver fra regeringer, internationale organisationer eller andre eksterne myndigheder uden for transportfællesskabet.

3.2.   Adfærd

| a) | Personalet skal under alle omstændigheder udvise en adfærd, der passer til transportfællesskabets internationale status. De privilegier og immuniteter, der gælder i henhold til hjemstedsaftalen, tildeles i transportfællesskabets interesse. |
| --- | --- |

a)

Personalet skal under alle omstændigheder udvise en adfærd, der passer til transportfællesskabets internationale status. De privilegier og immuniteter, der gælder i henhold til hjemstedsaftalen, tildeles i transportfællesskabets interesse.

| b) | I udøvelsen af deres arbejde, og medmindre andet er fastsat i det følgende, behandler personalet ikke spørgsmål, hvori de direkte eller indirekte har personlig interesse, navnlig familiemæssig eller finansiel, som kan bringe deres uafhængighed i fare. |
| --- | --- |

b)

I udøvelsen af deres arbejde, og medmindre andet er fastsat i det følgende, behandler personalet ikke spørgsmål, hvori de direkte eller indirekte har personlig interesse, navnlig familiemæssig eller finansiel, som kan bringe deres uafhængighed i fare.

| c) | Et medlem af personalet, som ved udøvelsen af sit arbejde får til opgave at behandle en sag, som omhandlet i dette punkts litra b), gør straks direktøren opmærksom på dette. Direktøren træffer de nødvendige foranstaltninger og kan f.eks. fritage medlemmet af personalet for ansvaret i denne sag. |
| --- | --- |

c)

Et medlem af personalet, som ved udøvelsen af sit arbejde får til opgave at behandle en sag, som omhandlet i dette punkts litra b), gør straks direktøren opmærksom på dette. Direktøren træffer de nødvendige foranstaltninger og kan f.eks. fritage medlemmet af personalet for ansvaret i denne sag.

| d) | Personalet kan hverken direkte eller indirekte opretholde eller erhverve interesser i virksomheder, der kontrolleres af transportfællesskabet, eller som har forbindelse med dette, hvis de er af en sådan art eller et sådant omfang, at de vil kunne påvirke deres uafhængighed i forbindelse med udførelsen af deres arbejde. |
| --- | --- |

d)

Personalet kan hverken direkte eller indirekte opretholde eller erhverve interesser i virksomheder, der kontrolleres af transportfællesskabet, eller som har forbindelse med dette, hvis de er af en sådan art eller et sådant omfang, at de vil kunne påvirke deres uafhængighed i forbindelse med udførelsen af deres arbejde.

| e) | Et medlem af personalet, der modtager ordrer, som vedkommende anser for at være forbundet med uregelmæssigheder, eller som kunne medføre alvorlige vanskeligheder, underretter sin umiddelbart overordnede. Hvis den umiddelbart overordnede bekræfter den tjenstlige ordre, og medlemmet af personalet mener, at denne bekræftelse er utilstrækkelig i betragtning af de fremsatte forbehold, henvender medlemmet af personalet sig skriftligt til den tjenstlige myndighed, der er umiddelbart over den pågældendes umiddelbart overordnede. Hvis denne skriftligt bekræfter den tjenstlige ordre, skal medlemmet af personalet udføre den, medmindre den er klart ulovlig eller strider mod de gældende sikkerhedsbestemmelser.
  Hvis medlemmet af personalets umiddelbart overordnede finder, at den tjenstlige ordre skal udføres straks, skal medlemmet af personalet udføre den, medmindre den er klart ulovlig eller strider mod de gældende sikkerhedsbestemmelser. På anmodning fra medlemmet af personalet er den overordnede forpligtet til at give denne form for tjenstlig ordre skriftligt. |
| --- | --- |

e)

Et medlem af personalet, der modtager ordrer, som vedkommende anser for at være forbundet med uregelmæssigheder, eller som kunne medføre alvorlige vanskeligheder, underretter sin umiddelbart overordnede. Hvis den umiddelbart overordnede bekræfter den tjenstlige ordre, og medlemmet af personalet mener, at denne bekræftelse er utilstrækkelig i betragtning af de fremsatte forbehold, henvender medlemmet af personalet sig skriftligt til den tjenstlige myndighed, der er umiddelbart over den pågældendes umiddelbart overordnede. Hvis denne skriftligt bekræfter den tjenstlige ordre, skal medlemmet af personalet udføre den, medmindre den er klart ulovlig eller strider mod de gældende sikkerhedsbestemmelser.

Hvis medlemmet af personalets umiddelbart overordnede finder, at den tjenstlige ordre skal udføres straks, skal medlemmet af personalet udføre den, medmindre den er klart ulovlig eller strider mod de gældende sikkerhedsbestemmelser. På anmodning fra medlemmet af personalet er den overordnede forpligtet til at give denne form for tjenstlig ordre skriftligt.

| f) | Hvis et medlem af personalet under udøvelsen af eller i forbindelse med udøvelsen af sit arbejde bliver opmærksom på forhold, som lader formode, at der eventuelt finder ulovlige handlinger sted, herunder svig eller korruption til skade for transportfællesskabets interesser, eller adfærd under udførelsen af arbejdsopgaver, som kan være et alvorligt brud på de forpligtelser, der påhviler personalet, underretter vedkommende straks direktøren, eller hvis vedkommende finder det formålstjenligt, formanden for styringsudvalget eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). |
| --- | --- |

f)

Hvis et medlem af personalet under udøvelsen af eller i forbindelse med udøvelsen af sit arbejde bliver opmærksom på forhold, som lader formode, at der eventuelt finder ulovlige handlinger sted, herunder svig eller korruption til skade for transportfællesskabets interesser, eller adfærd under udførelsen af arbejdsopgaver, som kan være et alvorligt brud på de forpligtelser, der påhviler personalet, underretter vedkommende straks direktøren, eller hvis vedkommende finder det formålstjenligt, formanden for styringsudvalget eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

| g) | Personalet må ikke udsættes for sanktioner fra transportfællesskabets side, fordi de har meddelt de i dette punkts litra e) og f) omhandlede oplysninger, forudsat at de har handlet rimeligt og i god tro. |
| --- | --- |

g)

Personalet må ikke udsættes for sanktioner fra transportfællesskabets side, fordi de har meddelt de i dette punkts litra e) og f) omhandlede oplysninger, forudsat at de har handlet rimeligt og i god tro.

3.3.   Virksomhed uden for tjenesten

| a) | Personalet må ikke deltage i aktiviteter uden for transportfællesskabet, der hindrer dem i at udføre deres arbejde, eller som kan indebære konflikter mellem personlige interesser og transportfællesskabets interesser, eller som kan skade transportfællesskabets omdømme. |
| --- | --- |

a)

Personalet må ikke deltage i aktiviteter uden for transportfællesskabet, der hindrer dem i at udføre deres arbejde, eller som kan indebære konflikter mellem personlige interesser og transportfællesskabets interesser, eller som kan skade transportfællesskabets omdømme.

| b) | Personalet må ikke udøve lønnet virksomhed uden for transportfællesskabet uden direktørens forudgående skriftlige godkendelse. |
| --- | --- |

b)

Personalet må ikke udøve lønnet virksomhed uden for transportfællesskabet uden direktørens forudgående skriftlige godkendelse.

| c) | Et medlem af personalet, som har direkte eller indirekte interesser i et selskab i transportsektoren, der giver vedkommende mulighed for at øve indflydelse på selskabets ledelse, underretter skriftligt direktøren herom. Hvis dette er tilfældet for direktøren, underretter vedkommende formandskabet for styringsudvalget. |
| --- | --- |

c)

Et medlem af personalet, som har direkte eller indirekte interesser i et selskab i transportsektoren, der giver vedkommende mulighed for at øve indflydelse på selskabets ledelse, underretter skriftligt direktøren herom. Hvis dette er tilfældet for direktøren, underretter vedkommende formandskabet for styringsudvalget.

3.4.   Chikane

Personalet skal afholde sig fra enhver form for psykisk eller seksuel chikane. Et medlem af personalet, der har været offer for psykisk eller seksuel chikane, må ikke udsættes for sanktioner fra sekretariatets side. Et medlem af personalet, der har afgivet vidnesbyrd om psykisk eller seksuel chikane, må ikke udsættes for sanktioner fra sekretariats side, forudsat at vedkommende har handlet i god tro.

3.5.   Anvendelse og videregivelse af oplysninger

| a) | Personalet skal udøve det nødvendige skøn i forbindelse med udførelsen af deres opgaver. Personalet må ikke, undtagen i forbindelse med udøvelsen af deres hverv eller med direktørens tilladelse, videregive ikkeoffentliggjorte oplysninger, som de har fået kendskab til i kraft af deres officielle stilling, og må heller ikke på noget tidspunkt benytte sådanne oplysninger til egen fordel, herunder for at opnå økonomiske fordele. Denne forpligtelse vedbliver med at bestå for personalet efter udtræden af tjenesten. |
| --- | --- |

a)

Personalet skal udøve det nødvendige skøn i forbindelse med udførelsen af deres opgaver. Personalet må ikke, undtagen i forbindelse med udøvelsen af deres hverv eller med direktørens tilladelse, videregive ikkeoffentliggjorte oplysninger, som de har fået kendskab til i kraft af deres officielle stilling, og må heller ikke på noget tidspunkt benytte sådanne oplysninger til egen fordel, herunder for at opnå økonomiske fordele. Denne forpligtelse vedbliver med at bestå for personalet efter udtræden af tjenesten.

| b) | Personalet må ikke offentliggøre, lade offentliggøre eller bistå i offentliggørelsen af materiale vedrørende transportfællesskabet eller udtale sig offentligt på vegne af transportfællesskabet, undtagen i forbindelse med udøvelsen af deres hverv eller med direktørens tilladelse. |
| --- | --- |

b)

Personalet må ikke offentliggøre, lade offentliggøre eller bistå i offentliggørelsen af materiale vedrørende transportfællesskabet eller udtale sig offentligt på vegne af transportfællesskabet, undtagen i forbindelse med udøvelsen af deres hverv eller med direktørens tilladelse.

| c) | Officiel kommunikation på vegne af transportfællesskabet varetages af direktøren eller udtrykkeligt bemyndiget personale. |
| --- | --- |

c)

Officiel kommunikation på vegne af transportfællesskabet varetages af direktøren eller udtrykkeligt bemyndiget personale.

3.6.   Ejendomsrettigheder og anvendelsen af informationsteknologier

| a) | Alle rettigheder, herunder adkomstret, ophavsret og patentret vedrørende alt arbejde, der udføres af personalet som led i deres officielle opgaver, tilfalder transportfællesskabet. |
| --- | --- |

a)

Alle rettigheder, herunder adkomstret, ophavsret og patentret vedrørende alt arbejde, der udføres af personalet som led i deres officielle opgaver, tilfalder transportfællesskabet.

| b) | Alle ressourcer, der stilles til rådighed for personalet af transportfællesskabet med henblik på varetagelsen af deres ansvarsområder, herunder, men ikke begrænset til genstande, dokumenter, notater og korrespondance, må kun anvendes til disse formål. |
| --- | --- |

b)

Alle ressourcer, der stilles til rådighed for personalet af transportfællesskabet med henblik på varetagelsen af deres ansvarsområder, herunder, men ikke begrænset til genstande, dokumenter, notater og korrespondance, må kun anvendes til disse formål.

| c) | I forbindelse med anvendelsen af transportfællesskabets informationsteknologier må personalet ikke indhente eller udbrede ulovligt indhold eller indhold, som kan bringe transportfællesskabet i miskredit. |
| --- | --- |

c)

I forbindelse med anvendelsen af transportfællesskabets informationsteknologier må personalet ikke indhente eller udbrede ulovligt indhold eller indhold, som kan bringe transportfællesskabet i miskredit.

3.7.   Titler, ordner og gaver

| a) | Personalet må ikke modtage eller tilbyde titler, ordner, æresbevisninger, begunstigelser, belønninger, gaver eller vederlag fra eller til en regering, en international organisation eller anden kilde uden for transportfællesskabet, som er uforenelige med deres status som internationale tjenestemænd. Personale, der tilbydes eller modtager sådanne titler, ordner, æresbevisninger, begunstigelser, belønninger, gaver eller vederlag, underretter straks direktøren herom. Gaver, der modtages af personalet i embeds medfør, tilfalder transportfællesskabet, opbevares i sekretariatets lokaler og anføres i fortegnelse til dette formål. |
| --- | --- |

a)

Personalet må ikke modtage eller tilbyde titler, ordner, æresbevisninger, begunstigelser, belønninger, gaver eller vederlag fra eller til en regering, en international organisation eller anden kilde uden for transportfællesskabet, som er uforenelige med deres status som internationale tjenestemænd. Personale, der tilbydes eller modtager sådanne titler, ordner, æresbevisninger, begunstigelser, belønninger, gaver eller vederlag, underretter straks direktøren herom. Gaver, der modtages af personalet i embeds medfør, tilfalder transportfællesskabet, opbevares i sekretariatets lokaler og anføres i fortegnelse til dette formål.

| b) | Dette punkts litra a) gælder ikke for gaver i form af genstande af ubetydelig værdi, der anses som udtryk for almindelig gæstfrihed henset til deres karakter, såsom kuglepenne, poser, charteques osv. |
| --- | --- |

b)

Dette punkts litra a) gælder ikke for gaver i form af genstande af ubetydelig værdi, der anses som udtryk for almindelig gæstfrihed henset til deres karakter, såsom kuglepenne, poser, charteques osv.

4.   ANSÆTTELSE

4.1.   Regler for ansættelse

Personalet ansættes i overensstemmelse med reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling.

4.2.   Krav

| a) | Det afgørende kriterium ved ansættelsen af personale er nødvendigheden af at sikre de høje standarder for kompetence, effektivitet og integritet, som kræves af transportfællesskabet. |
| --- | --- |

a)

Det afgørende kriterium ved ansættelsen af personale er nødvendigheden af at sikre de høje standarder for kompetence, effektivitet og integritet, som kræves af transportfællesskabet.

| b) | Minimumskrav ved ansættelse af personale:






  i) | bevis for afsluttet videregående uddannelse eller bevis for uddannelse på gymnasialt niveau, der giver adgang til videregående uddannelse, og mindst fem års relevant erhvervserfaring, eller erhvervsuddannelse eller erhvervserfaring på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse, eller et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier af mindst tre års varighed med bevis for afsluttet uddannelse, eller erhvervsuddannelse på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse |
| --- | --- | --- |

b)

Minimumskrav ved ansættelse af personale:

i)

bevis for afsluttet videregående uddannelse eller bevis for uddannelse på gymnasialt niveau, der giver adgang til videregående uddannelse, og mindst fem års relevant erhvervserfaring, eller erhvervsuddannelse eller erhvervserfaring på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse, eller et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier af mindst tre års varighed med bevis for afsluttet uddannelse, eller erhvervsuddannelse på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse

| ii) | være statsborger i en af Den Europæiske Unions medlemsstater eller i et af de sydøsteuropæiske partnerlande og i besiddelse af deres borgerlige rettigheder |
| --- | --- |

ii)

være statsborger i en af Den Europæiske Unions medlemsstater eller i et af de sydøsteuropæiske partnerlande og i besiddelse af deres borgerlige rettigheder

| iii) | opfyldelse af forpligtelser i henhold til de nationale love om værnepligt |
| --- | --- |

iii)

opfyldelse af forpligtelser i henhold til de nationale love om værnepligt

| iv) | opfyldelse af de vandelskrav, der stilles for at bestride det pågældende hverv |
| --- | --- |

iv)

opfyldelse af de vandelskrav, der stilles for at bestride det pågældende hverv

| v) | certificering fra en kvalificeret læge om, at den pågældendes besidder den fornødne grad af fysisk egnethed til stillingen. |
| --- | --- |

v)

certificering fra en kvalificeret læge om, at den pågældendes besidder den fornødne grad af fysisk egnethed til stillingen.

4.3.   Ansættelseskontrakt

| a) | Ansættelsesvilkårene for personalet er omfattet af en aftale, som undertegnes af direktøren og de enkelte medlemmer af personalet. Ansættelseskontrakterne for direktøren og vicedirektørerne undertegnes af formanden for styringsudvalget. |
| --- | --- |

a)

Ansættelsesvilkårene for personalet er omfattet af en aftale, som undertegnes af direktøren og de enkelte medlemmer af personalet. Ansættelseskontrakterne for direktøren og vicedirektørerne undertegnes af formanden for styringsudvalget.

| b) | En ansættelseskontrakt skal som minimum indeholde:






  i) | navn og adresse for sekretariat |
| --- | --- | --- |

b)

En ansættelseskontrakt skal som minimum indeholde:

i)

navn og adresse for sekretariat

| ii) | navn og adresse for medlemmet af personalet |
| --- | --- |

ii)

navn og adresse for medlemmet af personalet

| iii) | indkaldelsessted, dvs. det sted, hvor personalemedlemmet havde sin sædvanlige bopæl umiddelbart før tiltrædelse af tjenesten ved sekretariatet |
| --- | --- |

iii)

indkaldelsessted, dvs. det sted, hvor personalemedlemmet havde sin sædvanlige bopæl umiddelbart før tiltrædelse af tjenesten ved sekretariatet

| iv) | dato, hvor udnævnelsen får virkning |
| --- | --- |

iv)

dato, hvor udnævnelsen får virkning

| v) | udnævnelsesperiode |
| --- | --- |

v)

udnævnelsesperiode

| vi) | sædvanligt arbejdssted |
| --- | --- |

vi)

sædvanligt arbejdssted

| vii) | stillingsbetegnelse |
| --- | --- |

vii)

stillingsbetegnelse

| viii) | samlet vederlag i tilknytning til udnævnelsen |
| --- | --- |

viii)

samlet vederlag i tilknytning til udnævnelsen

| ix) | prøvetidsbetingelser |
| --- | --- |

ix)

prøvetidsbetingelser

| x) | samlet årlig ferie |
| --- | --- |

x)

samlet årlig ferie

| xi) | arbejdstimer pr. uge og |
| --- | --- |

xi)

arbejdstimer pr. uge og

| xii) | listen over dokumenter, der er knyttet til ansættelseskontrakten, herunder personalevedtægten, hvor der henvises til reguleringen af ansættelsesforholdet. |
| --- | --- |

xii)

listen over dokumenter, der er knyttet til ansættelseskontrakten, herunder personalevedtægten, hvor der henvises til reguleringen af ansættelsesforholdet.

4.4.   Jobbeskrivelser

| a) | Der udarbejdes en stillingsbeskrivelse for de enkelte stillinger i sekretariatet med angivelse af den interne klassificering af stillingen, rapporteringsvejen, arbejdsopgaver og ansvarsområder og krævede kompetencer og kvalifikationer. Stillingsbeskrivelserne godkendes af direktøren og vedhæftes ansættelseskontrakten. |
| --- | --- |

a)

Der udarbejdes en stillingsbeskrivelse for de enkelte stillinger i sekretariatet med angivelse af den interne klassificering af stillingen, rapporteringsvejen, arbejdsopgaver og ansvarsområder og krævede kompetencer og kvalifikationer. Stillingsbeskrivelserne godkendes af direktøren og vedhæftes ansættelseskontrakten.

| b) | Direktøren kan med behørig begrundelse suspendere et medlem af personalets arbejdsopgaver og ansvarsområder. Dette må imidlertid ikke få indvirkning på den pågældendes løn. |
| --- | --- |

b)

Direktøren kan med behørig begrundelse suspendere et medlem af personalets arbejdsopgaver og ansvarsområder. Dette må imidlertid ikke få indvirkning på den pågældendes løn.

4.5.   Stedfortræder

| a) | Direktøren kan ligeledes udnævne stedfortrædere, der skal varetage den administrative og finansielle forvaltning i direktørens fravær. Ved denne udnævnelse overdrages ikke automatisk rettigheder vedrørende gennemførelsen af transportfællesskabets budget. |
| --- | --- |

a)

Direktøren kan ligeledes udnævne stedfortrædere, der skal varetage den administrative og finansielle forvaltning i direktørens fravær. Ved denne udnævnelse overdrages ikke automatisk rettigheder vedrørende gennemførelsen af transportfællesskabets budget.

| b) | Direktøren kan udnævne stedfortrædere for personale ved fravær i mere end tre arbejdsdage. Det ansvarlige personalemedlem udnævnes på ad hoc-basis inden for denne tidsfrist. |
| --- | --- |

b)

Direktøren kan udnævne stedfortrædere for personale ved fravær i mere end tre arbejdsdage. Det ansvarlige personalemedlem udnævnes på ad hoc-basis inden for denne tidsfrist.

4.6.   Generelle præstationskrav

| a) | Personalet skal varetage deres arbejdsopgaver og ansvarsområder samvittighedsfuldt og skal nøje følge alle instrukser og retningslinjer fra direktøren og andre overordnede eller tilsynsførende. Personalet skal regelmæssigt aflægge rapport til direktøren om deres aktiviteter. |
| --- | --- |

a)

Personalet skal varetage deres arbejdsopgaver og ansvarsområder samvittighedsfuldt og skal nøje følge alle instrukser og retningslinjer fra direktøren og andre overordnede eller tilsynsførende. Personalet skal regelmæssigt aflægge rapport til direktøren om deres aktiviteter.

| b) | Direktøren kan midlertidigt eller permanent pålægge personalet arbejdsopgaver og ansvarsområder, der svarer til deres uddannelse og evner, og som er rimelige i forhold til den pågældende stillingsbeskrivelse. |
| --- | --- |

b)

Direktøren kan midlertidigt eller permanent pålægge personalet arbejdsopgaver og ansvarsområder, der svarer til deres uddannelse og evner, og som er rimelige i forhold til den pågældende stillingsbeskrivelse.

| c) | Personalet kan skriftligt skriftlig modsætte sig arbejdsopgaver, hvis de mener, at de ikke er i overensstemmelse med kravene i litra b) i dette punkt. |
| --- | --- |

c)

Personalet kan skriftligt skriftlig modsætte sig arbejdsopgaver, hvis de mener, at de ikke er i overensstemmelse med kravene i litra b) i dette punkt.

4.7.   Bedømmelse og personalesamtaler

| a) | De enkelte personalemedlemmers arbejdsindsats bedømmes med regelmæssige mellemrum og mindst en gang om året i overensstemmelse med principperne om kvalifikationer, tjenstlig indsats og adfærd. |
| --- | --- |

a)

De enkelte personalemedlemmers arbejdsindsats bedømmes med regelmæssige mellemrum og mindst en gang om året i overensstemmelse med principperne om kvalifikationer, tjenstlig indsats og adfærd.

| b) | Bedømmelserne, herunder bemærkninger og anbefalinger, udarbejdes skriftligt af de umiddelbart overordnede. Den årlige bedømmelse forelægges for og drøftes med det pågældende personalemedlem, der kan tilføje enhver bemærkning, vedkommende finder relevant, og underskrive og datere rapporten. |
| --- | --- |

b)

Bedømmelserne, herunder bemærkninger og anbefalinger, udarbejdes skriftligt af de umiddelbart overordnede. Den årlige bedømmelse forelægges for og drøftes med det pågældende personalemedlem, der kan tilføje enhver bemærkning, vedkommende finder relevant, og underskrive og datere rapporten.

4.8.   Udnævnelser og forlængelsesperioder

| a) | Udnævnelser og forlængelser er tidsbegrænsede, og perioden fastsættes af direktøren. Kontrakten kan fornys. I forbindelse med en tidsbegrænset udnævnelse fastsættes datoen for udløb i ansættelseskontrakten. En tidsbegrænset udnævnelse eller forlængelse må ikke medføre nogen forpligtelse eller ret til forlængelse eller yderligere forlængelse eller omdannelse til en anden type udnævnelse. |
| --- | --- |

a)

Udnævnelser og forlængelser er tidsbegrænsede, og perioden fastsættes af direktøren. Kontrakten kan fornys. I forbindelse med en tidsbegrænset udnævnelse fastsættes datoen for udløb i ansættelseskontrakten. En tidsbegrænset udnævnelse eller forlængelse må ikke medføre nogen forpligtelse eller ret til forlængelse eller yderligere forlængelse eller omdannelse til en anden type udnævnelse.

| b) | Direktøren underretter skriftligt senest tre måneder før ansættelseskontraktens udløb personalemedlemmet om, hvorvidt ansættelseskontrakten fornys og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser. Et medlem af personalet, der får tilbudt en fornyelse af kontrakten, underretter senest en måned efter modtagelsen af tilbuddet skriftligt direktøren om, hvorvidt tilbuddet accepteres. I modsat fald kan direktøren betragte tilbuddet som afslået. |
| --- | --- |

b)

Direktøren underretter skriftligt senest tre måneder før ansættelseskontraktens udløb personalemedlemmet om, hvorvidt ansættelseskontrakten fornys og, i bekræftende fald, på hvilke betingelser. Et medlem af personalet, der får tilbudt en fornyelse af kontrakten, underretter senest en måned efter modtagelsen af tilbuddet skriftligt direktøren om, hvorvidt tilbuddet accepteres. I modsat fald kan direktøren betragte tilbuddet som afslået.

| c) | Udnævnelsen af direktøren og vicedirektøren skal ske for maksimalt tre år og kan fornys højst to gange. |
| --- | --- |

c)

Udnævnelsen af direktøren og vicedirektøren skal ske for maksimalt tre år og kan fornys højst to gange.

4.9.   Prøvetid

| a) | Udnævnelsen sker efter en prøvetid i henhold til reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling og eventuelle yderligere betingelser fastlagt i ansættelseskontrakten. |
| --- | --- |

a)

Udnævnelsen sker efter en prøvetid i henhold til reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling og eventuelle yderligere betingelser fastlagt i ansættelseskontrakten.

| b) | I prøvetiden medregnes kun arbejdsdage i effektiv tjeneste under prøvetiden. Ved fravær i mere end 15 arbejdsdage forlænges prøvetiden automatisk med det antal arbejdsdage, hvor personalemedlemmet ikke har været på arbejde. |
| --- | --- |

b)

I prøvetiden medregnes kun arbejdsdage i effektiv tjeneste under prøvetiden. Ved fravær i mere end 15 arbejdsdage forlænges prøvetiden automatisk med det antal arbejdsdage, hvor personalemedlemmet ikke har været på arbejde.

| c) | I prøvetiden kan personalemedlemmet opsige kontrakten med en måneds varsel. |
| --- | --- |

c)

I prøvetiden kan personalemedlemmet opsige kontrakten med en måneds varsel.

| d) | I prøvetiden kan direktøren opsige ansættelseskontrakten med en måneds varsel, hvis personalemedlemmets arbejdsindsats vurderes som utilstrækkelig. Direktøren kan ligeledes bringe ansættelseskontrakten til ophør med øjeblikkelig virkning, forudsat at alle forfaldne lønudbetalinger, herunder i opsigelsesperioden, foretages. Personalemedlemmets arbejdsindsats bedømmes af vedkommendes overordnede i overensstemmelse med punkt 23 og 24 reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling. Udnævnelsen bekræftes eller bringes til ophør med øjeblikkelig virkning eller prøvetiden forlænges med højst seks måneder på grundlag af bedømmelsen. |
| --- | --- |

d)

I prøvetiden kan direktøren opsige ansættelseskontrakten med en måneds varsel, hvis personalemedlemmets arbejdsindsats vurderes som utilstrækkelig. Direktøren kan ligeledes bringe ansættelseskontrakten til ophør med øjeblikkelig virkning, forudsat at alle forfaldne lønudbetalinger, herunder i opsigelsesperioden, foretages. Personalemedlemmets arbejdsindsats bedømmes af vedkommendes overordnede i overensstemmelse med punkt 23 og 24 reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling. Udnævnelsen bekræftes eller bringes til ophør med øjeblikkelig virkning eller prøvetiden forlænges med højst seks måneder på grundlag af bedømmelsen.

| e) | Hvis direktøren ikke træffer afgørelse ved prøvetidens udløb, anses udnævnelsen for at være bekræftet. |
| --- | --- |

e)

Hvis direktøren ikke træffer afgørelse ved prøvetidens udløb, anses udnævnelsen for at være bekræftet.

5.   ARBEJDSTID OG DELTIDSBESKÆFTIGELSE

5.1.   Bestemmelse af arbejdstid

| a) | Den normale ugentlige arbejdstid er på fem arbejdsdage fra mandag til fredag, otte timer hver dag for fuldtidsansatte, herunder en obligatorisk pause på 30 minutter. Personalet møder senest kl. 9.00. |
| --- | --- |

a)

Den normale ugentlige arbejdstid er på fem arbejdsdage fra mandag til fredag, otte timer hver dag for fuldtidsansatte, herunder en obligatorisk pause på 30 minutter. Personalet møder senest kl. 9.00.

| b) | Arbejdstiden for udstationerede eksperter reguleres af kontrakter mellem sekretariatet og den udstationerende offentlige myndighed eller internationale organisation under hensyntagen til deres arbejdsopgaver under udstationeringen i sekretariatet. |
| --- | --- |

b)

Arbejdstiden for udstationerede eksperter reguleres af kontrakter mellem sekretariatet og den udstationerende offentlige myndighed eller internationale organisation under hensyntagen til deres arbejdsopgaver under udstationeringen i sekretariatet.

| c) | Direktøren udsteder regler om tilpassede eller forskudte arbejdstider inden for den normale ugentlige arbejdstid. |
| --- | --- |

c)

Direktøren udsteder regler om tilpassede eller forskudte arbejdstider inden for den normale ugentlige arbejdstid.

| d) | Der ydes ikke kompensation for arbejdstimer ud over den fastsatte ugentlige arbejdstid med forbehold af litra e) i dette punkt. |
| --- | --- |

d)

Der ydes ikke kompensation for arbejdstimer ud over den fastsatte ugentlige arbejdstid med forbehold af litra e) i dette punkt.

| e) | Der ydes kompensation til personale, som af tjenstlige grunde er blevet direkte pålagt at udføre overarbejde af deres overordnede med direktørens godkendelse, og som har indvilliget heri. Kompensationen ydes i form af arbejdsudligning. Hver overarbejdstime giver ret en times frihed. Hvis overarbejdstimen ligger efter kl. 20.00 eller på en søn- og helligdag, skal den kompenseres med halvanden times frihed. Personalet opbevarer optegnelser over overarbejde, der certificeres af den overordnede, som har anmodet om overarbejdet. Retten til kompensation for overarbejde i form af arbejdsudligning skal udnyttes af personalet senest to måneder efter overarbejdet. En ret til kompensation for overarbejde, som ikke udnyttes i den pågældende periode, fortabes. Under alle omstændigheder fortabes enhver uudnyttet ret til kompensation for overarbejde ved udgangen af hvert kalenderår. Antallet af overarbejdstimer må ikke overstige 20 timer pr. måned, medmindre der foreligger særlige behørigt begrundede omstændigheder og en begrundet skriftlig godkendelse fra direktøren. |
| --- | --- |

e)

Der ydes kompensation til personale, som af tjenstlige grunde er blevet direkte pålagt at udføre overarbejde af deres overordnede med direktørens godkendelse, og som har indvilliget heri. Kompensationen ydes i form af arbejdsudligning. Hver overarbejdstime giver ret en times frihed. Hvis overarbejdstimen ligger efter kl. 20.00 eller på en søn- og helligdag, skal den kompenseres med halvanden times frihed. Personalet opbevarer optegnelser over overarbejde, der certificeres af den overordnede, som har anmodet om overarbejdet. Retten til kompensation for overarbejde i form af arbejdsudligning skal udnyttes af personalet senest to måneder efter overarbejdet. En ret til kompensation for overarbejde, som ikke udnyttes i den pågældende periode, fortabes. Under alle omstændigheder fortabes enhver uudnyttet ret til kompensation for overarbejde ved udgangen af hvert kalenderår. Antallet af overarbejdstimer må ikke overstige 20 timer pr. måned, medmindre der foreligger særlige behørigt begrundede omstændigheder og en begrundet skriftlig godkendelse fra direktøren.

5.2.   Deltidsbeskæftigelse

| a) | Personalet kan anmode om tilladelse til at arbejde på deltid. Direktøren kan give tilladelse hertil, hvis det er foreneligt med sekretariatets interesser. Det tillades personalet at arbejde på deltid i følgende tilfælde:






  i) | for at tage sig af et barn på under 9 år |
| --- | --- | --- |

a)

Personalet kan anmode om tilladelse til at arbejde på deltid. Direktøren kan give tilladelse hertil, hvis det er foreneligt med sekretariatets interesser. Det tillades personalet at arbejde på deltid i følgende tilfælde:

i)

for at tage sig af et barn på under 9 år

| ii) | for at tage sig af et barn mellem 9 og 12 år, hvis arbejdstidsnedsættelsen ikke overstiger 20 % af den normale arbejdstid |
| --- | --- |

ii)

for at tage sig af et barn mellem 9 og 12 år, hvis arbejdstidsnedsættelsen ikke overstiger 20 % af den normale arbejdstid

| iii) | for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet ægtefælle, slægtning i opstigende linje, efterkommer, bror eller søster |
| --- | --- |

iii)

for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet ægtefælle, slægtning i opstigende linje, efterkommer, bror eller søster

| iv) | for at følge en supplerende uddannelse, eller |
| --- | --- |

iv)

for at følge en supplerende uddannelse, eller

| v) | i de sidste tre år inden den pensionsberettigende alder, men ikke før det fyldte 58. år. |
| --- | --- |

v)

i de sidste tre år inden den pensionsberettigende alder, men ikke før det fyldte 58. år.

| b) | Når der anmodes om tilladelse til deltidsbeskæftigelse for at følge supplerende uddannelse eller fra en alder af 58 år, kan direktøren kun undtagelsesvist afslå anmodningen eller udskyde det tidspunkt, fra hvilket tilladelsen får virkning, hvis der foreligger afgørende tjenstlige grunde til at gøre dette. Hvis tilladelsen gives for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet ægtefælle, slægtning i op- eller nedadstigende linje, bror eller søster eller for at følge en supplerende uddannelse, må den samlede længde af disse perioder ikke overstige seks måneder i løbet af den pågældendes ansættelse. |
| --- | --- |

b)

Når der anmodes om tilladelse til deltidsbeskæftigelse for at følge supplerende uddannelse eller fra en alder af 58 år, kan direktøren kun undtagelsesvist afslå anmodningen eller udskyde det tidspunkt, fra hvilket tilladelsen får virkning, hvis der foreligger afgørende tjenstlige grunde til at gøre dette. Hvis tilladelsen gives for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet ægtefælle, slægtning i op- eller nedadstigende linje, bror eller søster eller for at følge en supplerende uddannelse, må den samlede længde af disse perioder ikke overstige seks måneder i løbet af den pågældendes ansættelse.

6.   OPHØR AF ANSÆTTELSESKONTRAKTEN

Ansættelseskontrakten kan opsiges på følgende betingelser og i følgende former:

| a) | i prøvetiden: opsigelse pr. anbefalet brev |
| --- | --- |

a)

i prøvetiden: opsigelse pr. anbefalet brev

| b) | kontraktudløb: på de betingelser, der er fastsat i punkt 4.8., litra b) |
| --- | --- |

b)

kontraktudløb: på de betingelser, der er fastsat i punkt 4.8., litra b)

| c) | efter gensidig aftale: ved skriftligt notat underskrevet af medlemmet af personalet og direktøren |
| --- | --- |

c)

efter gensidig aftale: ved skriftligt notat underskrevet af medlemmet af personalet og direktøren

| d) | fejl begået af medlemmet af personalet: opsigelse pr. anbefalet brev |
| --- | --- |

d)

fejl begået af medlemmet af personalet: opsigelse pr. anbefalet brev

| e) | fejl begået af direktøren: opsigelse pr. anbefalet brev |
| --- | --- |

e)

fejl begået af direktøren: opsigelse pr. anbefalet brev

| f) | manglende faglig indsats (utilstrækkelig faglig indsats): opsigelse pr. anbefalet brev |
| --- | --- |

f)

manglende faglig indsats (utilstrækkelig faglig indsats): opsigelse pr. anbefalet brev

| g) | omstrukturering eller manglende ressourcer: opsigelse pr. anbefalet brev |
| --- | --- |

g)

omstrukturering eller manglende ressourcer: opsigelse pr. anbefalet brev

| h) | helbredsgrunde: opsigelse pr. anbefalet brev |
| --- | --- |

h)

helbredsgrunde: opsigelse pr. anbefalet brev

| i) | opnåelse af pensionsalderen: opsigelse pr. anbefalet brev |
| --- | --- |

i)

opnåelse af pensionsalderen: opsigelse pr. anbefalet brev

7.   PERSONALEMEDLEMMETS OPSIGELSE AF ANSÆTTELSESKONTRAKTEN FØR TID

| a) | Personalet kan anmode om opsigelse af ansættelseskontrakten med to måneders varsel. Direktøren og personalemedlemmet kan aftale kortere varsel og andre specifikke opsigelsesvilkår. |
| --- | --- |

a)

Personalet kan anmode om opsigelse af ansættelseskontrakten med to måneders varsel. Direktøren og personalemedlemmet kan aftale kortere varsel og andre specifikke opsigelsesvilkår.

| b) | Personalet kan opsige kontrakten uden varsel, hvis det er godtgjort, at direktøren har begået en fejl. Retten til at opsige ansættelseskontrakten med denne begrundelse fortabes to måneder efter den pågældende fejl. |
| --- | --- |

b)

Personalet kan opsige kontrakten uden varsel, hvis det er godtgjort, at direktøren har begået en fejl. Retten til at opsige ansættelseskontrakten med denne begrundelse fortabes to måneder efter den pågældende fejl.

| c | Personalet kan opsige ansættelseskontrakten med en måneds varsel mod fremlæggelse af lægeerklæring, hvis de ikke længere kan varetage deres arbejdsopgaver af helbredsmæssige årsager. Et medlem af personalet kan give sit samtykke til en tidligere opsigelse med betaling for den relevante periode. |
| --- | --- |

c

Personalet kan opsige ansættelseskontrakten med en måneds varsel mod fremlæggelse af lægeerklæring, hvis de ikke længere kan varetage deres arbejdsopgaver af helbredsmæssige årsager. Et medlem af personalet kan give sit samtykke til en tidligere opsigelse med betaling for den relevante periode.

8.   DIREKTØRENS OPSIGELSE AF ANSÆTTELSESKONTRAKTEN FØR TID

| a) | Direktøren kan opsige ansættelseskontrakten uden varsel, hvis det er godtgjort, at personalemedlemmet har begået en fejl. |
| --- | --- |

a)

Direktøren kan opsige ansættelseskontrakten uden varsel, hvis det er godtgjort, at personalemedlemmet har begået en fejl.

| b) | Direktøren kan opsige ansættelseskontrakten med tre måneders varsel i tilfælde af påvist manglende tilstrækkelige faglige kvalifikationer i forhold til stillingsbeskrivelsen for den pågældende stilling og de tildelte opgaver. Forud for afgørelsen om opsigelse underretter direktøren skriftligt den pågældende herom med angivelse af de konkrete årsager, og den pågældende skal have en rimelig frist til at forbedre sine kompetencer, som ikke kan være mindre end en måneds effektivt arbejde. Direktøren skal også anmode personalemedlemmet om en nærmere skriftlig redegørelse. Den pågældende skal udarbejde redegørelsen senest fem arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen. Hvis personalemedlemmet ikke forelægger en skriftlig redegørelse senest fem arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen, kan direktøren træffe en afgørelse på grundlag af de øvrige tilgængelige oplysninger. |
| --- | --- |

b)

Direktøren kan opsige ansættelseskontrakten med tre måneders varsel i tilfælde af påvist manglende tilstrækkelige faglige kvalifikationer i forhold til stillingsbeskrivelsen for den pågældende stilling og de tildelte opgaver. Forud for afgørelsen om opsigelse underretter direktøren skriftligt den pågældende herom med angivelse af de konkrete årsager, og den pågældende skal have en rimelig frist til at forbedre sine kompetencer, som ikke kan være mindre end en måneds effektivt arbejde. Direktøren skal også anmode personalemedlemmet om en nærmere skriftlig redegørelse. Den pågældende skal udarbejde redegørelsen senest fem arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen. Hvis personalemedlemmet ikke forelægger en skriftlig redegørelse senest fem arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen, kan direktøren træffe en afgørelse på grundlag af de øvrige tilgængelige oplysninger.

| c) | Direktøren kan opsige ansættelseskontrakten på grundlag af en afgørelse truffet af styringsudvalget vedrørende omstrukturering, utilstrækkelige ressourcer eller personalenedskæringer. Opsigelsesvarsler i sådanne tilfælde må ikke være kortere end tre måneder. |
| --- | --- |

c)

Direktøren kan opsige ansættelseskontrakten på grundlag af en afgørelse truffet af styringsudvalget vedrørende omstrukturering, utilstrækkelige ressourcer eller personalenedskæringer. Opsigelsesvarsler i sådanne tilfælde må ikke være kortere end tre måneder.

| d) | Direktøren kan opsige ansættelseskontrakten tidligst seks måneder efter certificeringen fra en kvalificeret læge om, at den pågældende af sundhedsmæssige årsager ikke længere opfylder kvalifikationerne til stillingen. Opsigelsen skal ske med to måneders varsel. Direktøren kan give sit samtykke til en tidligere opsigelse med betaling for den relevante periode. |
| --- | --- |

d)

Direktøren kan opsige ansættelseskontrakten tidligst seks måneder efter certificeringen fra en kvalificeret læge om, at den pågældende af sundhedsmæssige årsager ikke længere opfylder kvalifikationerne til stillingen. Opsigelsen skal ske med to måneders varsel. Direktøren kan give sit samtykke til en tidligere opsigelse med betaling for den relevante periode.

| e) | Direktøren kan opsige ansættelseskontrakten uden varsel, når personalemedlemmet når pensionsalderen. |
| --- | --- |

e)

Direktøren kan opsige ansættelseskontrakten uden varsel, når personalemedlemmet når pensionsalderen.

9.   LØNNINGER, REJSE- OG FLYTTEUDGIFTER

9.1.   Lønninger

| a) | Den lønskala, der gælder for klassifikationen af stillinger i sekretariatet, er anført i tillægget til denne vedtægt og revideres regelmæssigt af styringsudvalget for at sikre, at den fortsat er konkurrencedygtig og i overensstemmelse med sekretariatets krav. |
| --- | --- |

a)

Den lønskala, der gælder for klassifikationen af stillinger i sekretariatet, er anført i tillægget til denne vedtægt og revideres regelmæssigt af styringsudvalget for at sikre, at den fortsat er konkurrencedygtig og i overensstemmelse med sekretariatets krav.

| b) | Lønninger betales månedligt 12 gange om året. Den aflønning, der er fastsat i ansættelseskontrakten, omfatter alle personalemedlemmets krav vedrørende vederlag, herunder, men ikke begrænset til rejsetid, som beskrevet i denne vedtægt og andre relevante regler. |
| --- | --- |

b)

Lønninger betales månedligt 12 gange om året. Den aflønning, der er fastsat i ansættelseskontrakten, omfatter alle personalemedlemmets krav vedrørende vederlag, herunder, men ikke begrænset til rejsetid, som beskrevet i denne vedtægt og andre relevante regler.

9.2.   Rejseudgifter

| a) | Personale, der efter ordre foretager en tjenesterejse, har i henhold til rejsevilkårene krav på godtgørelse af befordringsudgifter og dagpenge. |
| --- | --- |

a)

Personale, der efter ordre foretager en tjenesterejse, har i henhold til rejsevilkårene krav på godtgørelse af befordringsudgifter og dagpenge.

| b) | Denne rejse kan foretages:






  i) | ved tiltrædelse |
| --- | --- | --- |

b)

Denne rejse kan foretages:

i)

ved tiltrædelse

| ii) | ved overførsel til et andet af transportfællesskabets arbejdssteder |
| --- | --- |

ii)

ved overførsel til et andet af transportfællesskabets arbejdssteder

| iii) | i forbindelse med officielle tjenesterejser og |
| --- | --- |

iii)

i forbindelse med officielle tjenesterejser og

| iv) | ved udtræden af tjenesten. |
| --- | --- |

iv)

ved udtræden af tjenesten.

9.3.   Flytteudgifter

Transportfællesskabet godtgør udgifterne i forbindelse personalemedlemmers og deres familiemedlemmers flytning til sekretariatets sæde ved tiltrædelsen og i forbindelse med tilbageflytningen til indkaldelsesstedet ved udtræden af tjenesten. Styringsudvalget fastsætter de nærmere bestemmelser om godtgørelse af flytteudgifter.

10.   FERIE OG ORLOV

10.1.   Helligdage og øvrige fridage

Helligdage og øvrige fridage er dem, der er fastlagt i den nationale lovgivning på arbejdsstedet. Direktøren udarbejder en liste over helligdage og øvrige fridage ved udgangen af hvert kalenderår for det efterfølgende år. Personalet kan med direktørens forudgående godkendelse udveksle op til tre feriedage om året af personlige eller religiøse grunde. Direktøren sikrer, at denne udveksling ikke indvirker negativt på sekretariatets arbejde.

10.2.   Årlig ferie

| a) | Hver enkelt ansat har ret til betalt ferie på 2,5 arbejdsdage pr. måned. Den årlige ferie kan kumuleres indtil den 31. marts det efterfølgende år. Ferie optjent i foregående år, der ikke er brugt senest den 31. marts i et givet år, annulleres. |
| --- | --- |

a)

Hver enkelt ansat har ret til betalt ferie på 2,5 arbejdsdage pr. måned. Den årlige ferie kan kumuleres indtil den 31. marts det efterfølgende år. Ferie optjent i foregående år, der ikke er brugt senest den 31. marts i et givet år, annulleres.

| b) | Den årlige ferie kan tages som hele og halve dage. Den godkendes af direktøren efter aftale med den overordnede. Direktøren giver under hensyn til tjenestens behov hver enkelt ansat mulighed for at afholde den årlige ferie, som den pågældende er berettiget til. |
| --- | --- |

b)

Den årlige ferie kan tages som hele og halve dage. Den godkendes af direktøren efter aftale med den overordnede. Direktøren giver under hensyn til tjenestens behov hver enkelt ansat mulighed for at afholde den årlige ferie, som den pågældende er berettiget til.

| c) | Optjent årlig ferie afholdes i opsigelsesperioden. |
| --- | --- |

c)

Optjent årlig ferie afholdes i opsigelsesperioden.

10.3.   Sygeorlov

| a) | Personalet har ret til sygeorlov af højst seks måneders varighed i tre på hinanden følgende år. I de første tre måneder betales fuld løn og i de næste tre måneder halv løn. Der bevilges normalt højst tre måneders sygeorlov med fuld løn og tre måneders sygeorlov med halv løn i en periode på 12 på hinanden følgende måneder. |
| --- | --- |

a)

Personalet har ret til sygeorlov af højst seks måneders varighed i tre på hinanden følgende år. I de første tre måneder betales fuld løn og i de næste tre måneder halv løn. Der bevilges normalt højst tre måneders sygeorlov med fuld løn og tre måneders sygeorlov med halv løn i en periode på 12 på hinanden følgende måneder.

| b) | Ved fravær på grund af sygdom i mere end en arbejdsdag skal personalemedlemmet fremlægge en lægeerklæring med angivelse af den sandsynlige varighed af den pågældendes uarbejdsdygtighed. Ved fravær mandag eller fredag fremlægges en lægeerklæring. Der kan højst bevilges sygeorlov uden lægeerklæring to gange i en given periode på seks måneder. |
| --- | --- |

b)

Ved fravær på grund af sygdom i mere end en arbejdsdag skal personalemedlemmet fremlægge en lægeerklæring med angivelse af den sandsynlige varighed af den pågældendes uarbejdsdygtighed. Ved fravær mandag eller fredag fremlægges en lægeerklæring. Der kan højst bevilges sygeorlov uden lægeerklæring to gange i en given periode på seks måneder.

10.4.   Barselsorlov

| a) | Kvindelige medlemmer af personalet har ret til i alt 16 ugers barselsorlov med fuld løn. Barselsorloven kan tidligst påbegyndes otte uger før den forventede fødselsdato mod fremlæggelse af en lægeerklæring med angivelse af det forventede fødselstidspunkt. I tilfælde af alvorlig fare for enten moderen eller barnet kan barselsorloven påbegyndes tidligere mod fremlæggelse af en lægeerklæring, hvori der anbefales en tidligere barselsorlov. Barselsorloven skal påbegyndes senest fire uger før det forventede fødselstidspunkt. |
| --- | --- |

a)

Kvindelige medlemmer af personalet har ret til i alt 16 ugers barselsorlov med fuld løn. Barselsorloven kan tidligst påbegyndes otte uger før den forventede fødselsdato mod fremlæggelse af en lægeerklæring med angivelse af det forventede fødselstidspunkt. I tilfælde af alvorlig fare for enten moderen eller barnet kan barselsorloven påbegyndes tidligere mod fremlæggelse af en lægeerklæring, hvori der anbefales en tidligere barselsorlov. Barselsorloven skal påbegyndes senest fire uger før det forventede fødselstidspunkt.

| b) | Barselsorloven efter fødslen er på otte uger. Denne periode forlænges med eventuel uudnyttet barselsorlov før fødslen. I tilfælde af for tidlig fødsel, flerfødsler eller kejsersnit er barselsorloven efter fødslen på 12 uger. |
| --- | --- |

b)

Barselsorloven efter fødslen er på otte uger. Denne periode forlænges med eventuel uudnyttet barselsorlov før fødslen. I tilfælde af for tidlig fødsel, flerfødsler eller kejsersnit er barselsorloven efter fødslen på 12 uger.

10.5.   Tjenestefrihed ved dødsfald

Et personalemedlem har ret til tjenestefrihed i fem arbejdsdage med fuld løn pr. år i forbindelse med en ægtefælles, et barns eller en slægtning i opstigende linjes eller en slægtning i sidelinjes død, såfremt disse bor i samme husstand som personalemedlemmet.

10.6.   Tjenestefrihed med løn

| a) | Der kan gives personalemedlemmet tjenestefrihed i følgende tilfælde:






  i) | personalemedlemmets indgåelse af ægteskab: fem på hinanden følgende arbejdsdage |
| --- | --- | --- |

a)

Der kan gives personalemedlemmet tjenestefrihed i følgende tilfælde:

i)

personalemedlemmets indgåelse af ægteskab: fem på hinanden følgende arbejdsdage

| ii) | et barns indgåelse af ægteskab: to på hinanden følgende arbejdsdage |
| --- | --- |

ii)

et barns indgåelse af ægteskab: to på hinanden følgende arbejdsdage

| iii) | et barns fødsel: ti på hinanden følgende dage, som skal tages i løbet af de første 14 uger efter fødslen |
| --- | --- |

iii)

et barns fødsel: ti på hinanden følgende dage, som skal tages i løbet af de første 14 uger efter fødslen

| iv) | personalemedlemmets flytning: to på hinanden følgende arbejdsdage. |
| --- | --- |

iv)

personalemedlemmets flytning: to på hinanden følgende arbejdsdage.

| b) | Der kan gives tjenestefrihed med løn i op til ti dage til uddannelsesformål til gavn for transportfællesskabet. |
| --- | --- |

b)

Der kan gives tjenestefrihed med løn i op til ti dage til uddannelsesformål til gavn for transportfællesskabet.

10.7.   Tjenestefrihed uden løn

Der kan i undtagelsestilfælde tilstås et personalemedlem tjenestefrihed uden løn efter direktørens skøn under hensyntagen til sekretariatets interesser. Direktøren fastlægger betingelserne for og varigheden af tjenestefriheden uden løn i hver enkelt sag på grundlag af den pågældendes anmodning og under hensyntagen til sekretariatets interesser.

10.8.   Omsorgsdage

Et personalemedlem har ret til to arbejdsdage årlig ferie pr. år for hvert barn.

10.9.   Tjenestefrihed til hjemrejse

Et personalemedlem har ret til to arbejdsdage årlig ferie pr. år i forbindelse med rejser til indkaldelsesstedet, medmindre indkaldelsesstedet er det sted, hvor sekretariatet har sæde.

10.10.   Tjenestefrihed som følge af anciennitet

Et personalemedlem har ret til en yderligere arbejdsdag årlig ferie pr. år efter hvert femte års tjeneste i sekretariatet.

10.11.   Ubeføjet udeblivelse

Ubeføjet udeblivelse fra tjenesten fradrages i personalemedlemmets eventuelle overarbejdstimer eller i den pågældendes optjente årlige ferie. Hvis personalemedlemmets årlige ferie er opbrugt, modtager den pågældende ikke løn for udeblivelsesperioden. Dette udelukker ikke eventuelle disciplinære foranstaltninger.

11.   PENSIONSREGLER

Et personalemedlem pensioneres ved udgangen af den sidste dag i den måned, hvor vedkommende når den pensionsalder, der er gældende på indkaldelsesstedet.

12.   SOCIAL SIKRING, PENSIONER OG INVALIDEFORSIKRING

| a) | I henhold til hjemstedsaftalen har personalemedlemmer og deres familiemedlemmer ret til at deltage i enhver social sikringsordning i Republikken Serbien (sundhed, arbejdsløshed, pension og handicap). |
| --- | --- |

a)

I henhold til hjemstedsaftalen har personalemedlemmer og deres familiemedlemmer ret til at deltage i enhver social sikringsordning i Republikken Serbien (sundhed, arbejdsløshed, pension og handicap).

| b) | Transportfællesskabet kan bidrage til sundheds-, arbejdsløsheds-, pensions- og invalideforsikringsordningerne for personalemedlemmer og deres familiemedlemmer i overensstemmelse med de nærmere regler, der skal fastlægges af styringsudvalget. |
| --- | --- |

b)

Transportfællesskabet kan bidrage til sundheds-, arbejdsløsheds-, pensions- og invalideforsikringsordningerne for personalemedlemmer og deres familiemedlemmer i overensstemmelse med de nærmere regler, der skal fastlægges af styringsudvalget.

13.   PERSONALETS KLAGEADGANG

Personalet kan rette skriftlig henvendelse til direktøren — eller formandskabet for styringsudvalget, hvis klagen vedrører direktøren — hvis de mener, at de er blevet behandlet i strid med bestemmelserne i denne vedtægt, reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling eller andre relevante regler, eller at de været udsat for en urimelig eller uretfærdig behandling fra den overordnedes side.

14.   FORLIGSUDVALGET

| a) | Med forbehold af punkt 15 i denne vedtægt forelægges enhver tvist mellem sekretariatet og et personalemedlem vedrørende bestemmelserne i denne vedtægt, reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling eller andre relevante regler først et forligsudvalg. |
| --- | --- |

a)

Med forbehold af punkt 15 i denne vedtægt forelægges enhver tvist mellem sekretariatet og et personalemedlem vedrørende bestemmelserne i denne vedtægt, reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling eller andre relevante regler først et forligsudvalg.

| b) | Forligsudvalget består af:






  i) | en repræsentant for det nuværende formandskab for styringsudvalget |
| --- | --- | --- |

b)

Forligsudvalget består af:

i)

en repræsentant for det nuværende formandskab for styringsudvalget

| ii) | en repræsentant for formandskabet for styringsudvalget for den næste valgperiode |
| --- | --- |

ii)

en repræsentant for formandskabet for styringsudvalget for den næste valgperiode

| iii) | en repræsentant for Europa-Kommissionen. |
| --- | --- |

iii)

en repræsentant for Europa-Kommissionen.

| c) | Forligsudvalgets afgørelser træffes ved stemmeflertal. |
| --- | --- |

c)

Forligsudvalgets afgørelser træffes ved stemmeflertal.

| d) | Styringsudvalget fastsætter bestemmelser om proceduren ved forligsudvalget. |
| --- | --- |

d)

Styringsudvalget fastsætter bestemmelser om proceduren ved forligsudvalget.

15.   TVISTBILÆGGELSE

| a) | Enhver tvist mellem sekretariatet og et personalemedlem vedrørende bestemmelserne i denne vedtægt, reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling eller andre relevante regler bilægges af en voldgiftsmand, der udpeges af styringsudvalget. |
| --- | --- |

a)

Enhver tvist mellem sekretariatet og et personalemedlem vedrørende bestemmelserne i denne vedtægt, reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling eller andre relevante regler bilægges af en voldgiftsmand, der udpeges af styringsudvalget.

| b) | Voldgiftsmanden træffer afgørelse om tvisten i overensstemmelse med bestemmelserne i denne vedtægt, reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling eller andre relevante regler. Spørgsmål vedrørende fortolkningen af traktaten om oprettelse af transportfællesskabet henhører ikke under voldgiftsmandens kompetence. |
| --- | --- |

b)

Voldgiftsmanden træffer afgørelse om tvisten i overensstemmelse med bestemmelserne i denne vedtægt, reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling eller andre relevante regler. Spørgsmål vedrørende fortolkningen af traktaten om oprettelse af transportfællesskabet henhører ikke under voldgiftsmandens kompetence.

| c) | Alle tvistbilæggelsesprocedurer finder sted i Beograd, og procedurerne foregår på engelsk. Styringsudvalget fastsætter reglerne om tvistbilæggelse med henblik på at lette en rettidig procedure med rimelige omkostninger for parterne. |
| --- | --- |

c)

Alle tvistbilæggelsesprocedurer finder sted i Beograd, og procedurerne foregår på engelsk. Styringsudvalget fastsætter reglerne om tvistbilæggelse med henblik på at lette en rettidig procedure med rimelige omkostninger for parterne.

---

(*1)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med UNSCR 1244/1999 og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

TILLÆG

Vejledende månedlig løn for personalet i sekretariatet

| 1. | Stilling |
| --- | --- |

1.

Stilling

| 2. | Månedlig løn i EUR |
| --- | --- |

2.

Månedlig løn i EUR

Direktør

8 000 -10 000

Vicedirektør

6 000 -7 000

Kontorchef

5 500 -6 200

Ekspert

4 500 -5 000

Direktionsassistent

2 500

Sekretær

2 000

---

UDKAST

AFGØRELSE Nr. .../2019 TRUFFET AF DET REGIONALE STYRINGSUDVALG FOR TRANSPORTFÆLLESSKABET

af ...

om vedtagelse af stillingsopslag for direktøren og vicedirektøren for det permanente sekretariat for transportfællesskabet

DET REGIONALE STYRINGSUDVALG FOR TRANSPORTFÆLLESSKABET HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af et transportfællesskab, særlig artikel 24, stk. 1, og artikel 30 —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

1.   Stillingsopslaget for direktøren for det permanente sekretariat for transportfællesskabet, der er fastsat i bilag 1 til nærværende afgørelse, vedtages hermed.

2.   Stillingsopslaget for vicedirektøren for permanente sekretariat, der er fastsat i bilag 2 til denne afgørelse, vedtages hermed.

Udfærdiget i ...,

På det regionale styringsudvalgs vegne

Formand

BILAG 1

Stillingsopslag for direktøren for det permanente sekretariat for transportfællesskabet

Det permanente sekretariat for transportfællesskabet

Det permanente sekretariat for transportfællesskabet meddeler, at der er en ledig fuldtidsstilling som

DIREKTØR FOR DET PERMANENTE SEKRETARIAT FOR TRANSPORTFÆLLESSKABET

1.   Det permanente sekretariat for transportfællesskabet

Transportfællesskabet er en international organisation oprettet ved traktaten om oprettelse af et transportfællesskab (»traktaten«), som blev undertegnet den 9. oktober 2017 mellem følgende kontraherende parter: Den Europæiske Union og de sydøsteuropæiske parter, dvs. Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro og Serbien.

Transportfællesskabet er baseret på en gradvis integration af de sydøsteuropæiske parters transportmarkeder i Den Europæiske Unions transportmarked i henhold til den relevante gældende EU-ret, herunder om tekniske standarder, interoperabilitet, sikkerhed, trafikstyring, arbejdsmarkedsforhold, offentlige udbud og miljø, for alle transportformer bortset fra lufttransport.

Formålet med traktaten er at skabe et transportfællesskab inden for vejtransport, jernbanetransport, transport ad indre vandveje og søtransport samt at udvikle transportnettet mellem Den Europæiske Union og de sydøsteuropæiske parter.

Det permanente sekretariat for transportfællesskabet (»sekretariatet«) er en af de institutioner, der er oprettet ved traktaten. Som den eneste institution med fast personale yder sekretariatet administrativ støtte til de andre institutioner i transportfællesskabet (ministerrådet, det regionale styringsudvalg, de tekniske udvalg og det sociale forum), det fungerer som et transportobservatorium, der overvåger gennemførelsen af den vejledende udbygning af hovednettet og det samlede net i TEN-T til Vestbalkan, og støtter gennemførelsen af sammenkoblingsdagsordenen for de seks lande på Vestbalkan (WB6), der skal forbedre forbindelserne på Vestbalkan og mellem denne region og Den Europæiske Union. Det evaluerer ligeledes gennemførelsen af forpligtelserne i henhold til traktaten.

Indledningsvis udgøres sekretariatets personale af 18 eksperter (antallet kan forøges), og sekretariatet forvalter transportfællesskabets budget på 1 626 000 EUR for 2019.

Transportfællesskabets arbejdssprog er engelsk.

Sekretariatet har sæde i Beograd.

2.   Stillingen som direktør for sekretariatet

I henhold til traktatens artikel 30 og reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling blandt personalet i det permanente sekretariat for transportfællesskabet, udnævnes direktøren for sekretariatet af det regionale styringsudvalg efter høring af ministerrådet på forslag af Europa-Kommissionen. Mandatperioden er højst tre år og kan fornys højst to gange.

Direktøren står i spidsen for og leder sekretariatet som transportfællesskabets juridiske repræsentant og ansigt udadtil. Direktøren står til ansvar over for det regionale styringsudvalg.

Direktøren er ansvarlig for den overordnede styring og ledelse af sekretariatet. Direktøren skal inden for den operationelle og budgetmæssige ramme, der er godkendt af det regionale styringsudvalg, sikre, at sekretariatet leverer professionel service af høj kvalitet med henblik på virkeliggørelse af traktatens mål. Direktøren er ansvarlig for at sikre en gnidningsfri koordinering af transportfællesskabets institutioner, organer og interessenter til fremme af transportfællesskabets mål.

Direktøren skal samarbejde med de sydøsteuropæiske parter, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Unions medlemsstater, internationale transportorganisationer, internationale finansielle institutioner, herunder Investeringsrammen for Vestbalkan (WBIF), og andre interessenter for at fremme udviklingen af en velfungerende transportinfrastruktur i regionen i overensstemmelse med de transeuropæiske transportnet, som er udvidet til at omfatte Vestbalkan. Direktøren skal endvidere bistå de sydøsteuropæiske parter med gennemførelsen af Den Europæiske Unions lovgivning om transport og beslægtede områder, der indgår og regelmæssigt ajourføres i traktaten.

Som fastsat i traktatens artikel 31 handler direktøren for og personalet i det permanente sekretariat ved udøvelsen af deres opgaver upartisk, og de må ikke indhente eller modtage instrukser fra nogen kontraherende part. De fremmer transportfællesskabets interesser.

3.   Direktørens vigtigste opgaver

Direktøren er navnlig ansvarlig for følgende:

| 1) | Den overordnede forvaltning af sekretariatet og dets ressourcer og personale. |
| --- | --- |

1)

Den overordnede forvaltning af sekretariatet og dets ressourcer og personale.

| 2) | Ydelse af fuld administrativ støtte til ministerrådet, det regionale styringsudvalg, de tekniske udvalg og det sociale forum direkte selv eller med bistand fra andet sekretariatspersonale. Dette omfatter forberedelse af møder i samarbejde med formandskabet (udarbejdelse af dokumenter og referater, underretning af deltagere, mødebistand osv.). |
| --- | --- |

2)

Ydelse af fuld administrativ støtte til ministerrådet, det regionale styringsudvalg, de tekniske udvalg og det sociale forum direkte selv eller med bistand fra andet sekretariatspersonale. Dette omfatter forberedelse af møder i samarbejde med formandskabet (udarbejdelse af dokumenter og referater, underretning af deltagere, mødebistand osv.).

| 3) | Udarbejdelse og gennemførelse af budgettet samt aflægning af årlig beretning for det regionale styringsudvalg om budgettets gennemførelse. |
| --- | --- |

3)

Udarbejdelse og gennemførelse af budgettet samt aflægning af årlig beretning for det regionale styringsudvalg om budgettets gennemførelse.

| 4) | Kontakter med internationale finansielle institutioner, herunder WBIF og forskellige relaterede internationale organisationer, udvikling og styrkelse samarbejdet med organisationer i transportsektoren i regionen på både bilateralt og multilateralt plan, deltagelse i internationale eller regionale konferencer, foredrag og generel fremme af traktatens mål. |
| --- | --- |

4)

Kontakter med internationale finansielle institutioner, herunder WBIF og forskellige relaterede internationale organisationer, udvikling og styrkelse samarbejdet med organisationer i transportsektoren i regionen på både bilateralt og multilateralt plan, deltagelse i internationale eller regionale konferencer, foredrag og generel fremme af traktatens mål.

| 5) | Sikring af, at ansættelserne i sekretariatet er i overensstemmelse med de relevante regler, og at sekretariatet har højt kvalificeret personale til at varetage opgaverne. |
| --- | --- |

5)

Sikring af, at ansættelserne i sekretariatet er i overensstemmelse med de relevante regler, og at sekretariatet har højt kvalificeret personale til at varetage opgaverne.

| 6) | Etablering af samarbejdsmekanismer med transportmyndigheder og andre relevante myndigheder fra de sydøsteuropæiske parter og i Den Europæiske Union og dens medlemsstater. |
| --- | --- |

6)

Etablering af samarbejdsmekanismer med transportmyndigheder og andre relevante myndigheder fra de sydøsteuropæiske parter og i Den Europæiske Union og dens medlemsstater.

| 7) | Koordinering af forberedelsen, men ikke nødvendigvis udarbejdelsen, af rapporter og andre dokumenter vedrørende traktatens mål på anmodning af det regionale styringsudvalg. |
| --- | --- |

7)

Koordinering af forberedelsen, men ikke nødvendigvis udarbejdelsen, af rapporter og andre dokumenter vedrørende traktatens mål på anmodning af det regionale styringsudvalg.

| 8) | Fremme af koordinering og informationsudveksling mellem de kontraherende parter. |
| --- | --- |

8)

Fremme af koordinering og informationsudveksling mellem de kontraherende parter.

| 9) | Godkendelse og overvågning af sekretariatets kommunikationsplan. |
| --- | --- |

9)

Godkendelse og overvågning af sekretariatets kommunikationsplan.

Direktøren varetager derudover andre opgaver på anmodning af og efter instruks fra det regionale styringsudvalg.

4.   Kvalifikationskriterier:

For at kunne komme i betragtning ved udvælgelsesproceduren skal ansøgerne opfylde følgende kvalifikationskriterier ved ansøgningsfristens udløb:

| — | være statsborger i en kontraherende part eller i en af Den Europæiske Unions medlemsstater |
| --- | --- |

—

være statsborger i en kontraherende part eller i en af Den Europæiske Unions medlemsstater

| — | Universitetsuddannelse eller eksamensbevis:






  — | have enten et uddannelsesniveau, der svarer til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse, hvor den normale varighed af universitetsuddannelsen er fire år eller derover, eller |
| --- | --- | --- |

—

Universitetsuddannelse eller eksamensbevis:

—

have enten et uddannelsesniveau, der svarer til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse, hvor den normale varighed af universitetsuddannelsen er fire år eller derover, eller

| — | have et uddannelsesniveau, der svarer til en universitetsuddannelse, som er afsluttet med et eksamensbevis, efterfulgt af mindst et års relevant erhvervserfaring, hvis den normerede studietid er på mindst tre år (erhvervserfaringen på et år kan ikke medregnes i den erfaring, der kræves nedenfor efter endt uddannelse). |
| --- | --- |

—

have et uddannelsesniveau, der svarer til en universitetsuddannelse, som er afsluttet med et eksamensbevis, efterfulgt af mindst et års relevant erhvervserfaring, hvis den normerede studietid er på mindst tre år (erhvervserfaringen på et år kan ikke medregnes i den erfaring, der kræves nedenfor efter endt uddannelse).

| — | Erhvervserfaring: have mindst 14 års erhvervserfaring efter opnåelse af ovennævnte akademiske kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

Erhvervserfaring: have mindst 14 års erhvervserfaring efter opnåelse af ovennævnte akademiske kvalifikationer.

| — | Relevant erhvervserfaring: Af de 14 års erhvervserfaring skal mindst 4 år af erfaringen være inden for transportsektoren, transportpolitik eller transportregulering. |
| --- | --- |

—

Relevant erhvervserfaring: Af de 14 års erhvervserfaring skal mindst 4 år af erfaringen være inden for transportsektoren, transportpolitik eller transportregulering.

| — | Ledelseserfaring: mindst fire års erhvervserfaring fra en ledelsesfunktion på højt niveau. |
| --- | --- |

—

Ledelseserfaring: mindst fire års erhvervserfaring fra en ledelsesfunktion på højt niveau.

| — | Sprogkundskaber: indgående kendskab til engelsk. |
| --- | --- |

—

Sprogkundskaber: indgående kendskab til engelsk.

| — | Aldersgrænse: Ansøgere skal ved ansøgningsfristens udløb kunne afslutte hele den treårige ansættelsesperiode inden udgangen af den måned, hvor de fylder 66 år. |
| --- | --- |

—

Aldersgrænse: Ansøgere skal ved ansøgningsfristens udløb kunne afslutte hele den treårige ansættelsesperiode inden udgangen af den måned, hvor de fylder 66 år.

| — | Rejseaktivitet: Medium til intens, primært i den sydøsteuropæiske region og til Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

—

Rejseaktivitet: Medium til intens, primært i den sydøsteuropæiske region og til Den Europæiske Union.

5.   Udvælgelseskriterier:

Ansøgerne vil blive bedømt ud fra følgende kriterier:

| 1) | Ledelseskompetencer






  — | Dokumenteret evne til at forvalte et offentligt organ på både strategisk og operationelt plan |
| --- | --- | --- |

1)

Ledelseskompetencer

—

Dokumenteret evne til at forvalte et offentligt organ på både strategisk og operationelt plan

| — | Solid erfaring inden for ledelse og motivering af et team i et multikulturelt miljø |
| --- | --- |

—

Solid erfaring inden for ledelse og motivering af et team i et multikulturelt miljø

| — | Solid erfaring inden for forvaltning af budgetter og finansielle ressourcer. |
| --- | --- |

—

Solid erfaring inden for forvaltning af budgetter og finansielle ressourcer.

| 2) | Teknisk viden
  Ansøgere skal have en universitetsgrad i økonomi, statskundskab, jura, transport eller teknik. Derudover skal kandidaten have følgende kompetencer:






  — | omfattende viden om reguleringspolitik og -praksis af relevans for transportsektoren |
| --- | --- | --- |

2)

Teknisk viden

Ansøgere skal have en universitetsgrad i økonomi, statskundskab, jura, transport eller teknik. Derudover skal kandidaten have følgende kompetencer:

—

omfattende viden om reguleringspolitik og -praksis af relevans for transportsektoren

| — | viden om og/eller erfaringer fra transportsektoren i en kontraherende part vil være en fordel |
| --- | --- |

—

viden om og/eller erfaringer fra transportsektoren i en kontraherende part vil være en fordel

| — | evne til at udvikle en strategisk vision for sekretariatet |
| --- | --- |

—

evne til at udvikle en strategisk vision for sekretariatet

| — | viden om EU-politikker og -processer, navnlig om Den Europæiske Unions transportpolitik, vil være en fordel |
| --- | --- |

—

viden om EU-politikker og -processer, navnlig om Den Europæiske Unions transportpolitik, vil være en fordel

| — | erfaring med at arbejde med og/eller i den sydøsteuropæiske region vil være en fordel. |
| --- | --- |

—

erfaring med at arbejde med og/eller i den sydøsteuropæiske region vil være en fordel.

| 3) | Kommunikation






  — | Fremragende evne til at kommunikere mundtligt og skriftligt til offentligheden og til at samarbejde med interessenter (europæiske, internationale, nationale og lokale myndigheder, internationale organisationer osv.) |
| --- | --- | --- |

3)

Kommunikation

—

Fremragende evne til at kommunikere mundtligt og skriftligt til offentligheden og til at samarbejde med interessenter (europæiske, internationale, nationale og lokale myndigheder, internationale organisationer osv.)

| — | God samarbejdsevne og evne til at etablere og opretholde effektive arbejdsrelationer i en multikulturel organisation og med de kontraherende parter, traktatorganer og interessenter, der har interesse i gennemførelsen af traktaten |
| --- | --- |

—

God samarbejdsevne og evne til at etablere og opretholde effektive arbejdsrelationer i en multikulturel organisation og med de kontraherende parter, traktatorganer og interessenter, der har interesse i gennemførelsen af traktaten

| — | Fremragende forhandlingsevner |
| --- | --- |

—

Fremragende forhandlingsevner

| — | Indgående kendskab til engelsk mundtligt og skriftligt. Kendskab til et af de kontraherende parters officielle sprog vil være en fordel. |
| --- | --- |

—

Indgående kendskab til engelsk mundtligt og skriftligt. Kendskab til et af de kontraherende parters officielle sprog vil være en fordel.

| 4) | International erfaring og viden om Den Europæiske Union






  — | Indgående kendskab til Den Europæiske Unions institutioner, deres funktionsmåde og indbyrdes forhold og til Den Europæiske Unions politikker og internationale aktiviteter af betydning for transportfællesskabets aktiviteter |
| --- | --- | --- |

4)

International erfaring og viden om Den Europæiske Union

—

Indgående kendskab til Den Europæiske Unions institutioner, deres funktionsmåde og indbyrdes forhold og til Den Europæiske Unions politikker og internationale aktiviteter af betydning for transportfællesskabets aktiviteter

| — | Erhvervserfaring fra europæiske og/eller internationale organisationer er en fordel. |
| --- | --- |

—

Erhvervserfaring fra europæiske og/eller internationale organisationer er en fordel.

6.   Uafhængighed og erklæring om interesser

Direktøren skal afgive en erklæring om at ville handle uafhængigt og i almenhedens interesse og en anden erklæring om eventuelle interesser, som vil kunne påvirke hans eller hendes uafhængighed. Ansøgerne skal i deres ansøgning bekræfte, at de er villige til at afgive disse erklæringer.

7.   Udvælgelse og udnævnelse

Der vil blive nedsat et udvælgelsespanel, som skal gennemføre udvælgelsesprocessen. Udvælgelsespanelet vil indkalde de ansøgere, hvis profil bedst opfylder de specifikke krav til stillingen på baggrund af deres kvalifikationer og de ovenfor fastsatte kriterier, til en samtale. De ansøgere, der udvælges af udvælgelsespanelet, vil herefter blive indkaldt til en samtale med kommissæren for transport.

Efter samtalerne vil Europa-Kommissionen foreslå en kandidat til det regionale styringsudvalg. Det regionale styringsudvalg kan anmode om en høring af den indstillede kandidat, før afgørelsen om udnævnelse træffes. Det regionale styringsudvalg træffer afgørelse om udnævnelse af direktøren efter høring af ministerrådet.

8.   Ligestilling

Europa-Kommissionen og transportfællesskabet fører en aktiv ligestillingspolitik og politik for ikkeforskelsbehandling i overensstemmelse med reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling blandt personalet i det permanente sekretariat for transportfællesskabet.

9.   Ansættelsesvilkår (1)

Direktøren udnævnes som medlem af transportfællesskabets personale for en periode på tre år med en prøvetid på seks måneder. Ansættelseskontrakten kan forlænges to gange for tre år ad gangen baseret på resultater og på grundlag af en afgørelse truffet af det regionale styringsudvalg.

Tjenestestedet er i Beograd, hvor sekretariatet har sæde.

Aflønningen skal stå i forhold til den udvalgte ansøgers kvalifikationer og erfaring svarende til erfaring og uddannelse. Den årlige løn ligger på mellem 96 000 EUR og 120 000 EUR afhængigt af erfaring (2).

Det vil være en fordel, hvis ansøgeren kan tiltræde stillingen snarest muligt.

10.   Ansøgningsprocedure

En ansøgning er kun gyldig, hvis ansøgeren vedlægger:

| 1) | en motiveret ansøgning |
| --- | --- |

1)

en motiveret ansøgning

| 2) | et curriculum vitae (CV) på engelsk. Det anbefales at anvende Europass CV-formularen (3). CV'et skal referere specifikt til udvælgelseskriterierne i dette stillingsopslag, og ansøgeren skal redegøre for, i hvilket omfang han/hun selv mener at være i besiddelse af samtlige beskrevne færdigheder og kompetencer |
| --- | --- |

2)

et curriculum vitae (CV) på engelsk. Det anbefales at anvende Europass CV-formularen (3). CV'et skal referere specifikt til udvælgelseskriterierne i dette stillingsopslag, og ansøgeren skal redegøre for, i hvilket omfang han/hun selv mener at være i besiddelse af samtlige beskrevne færdigheder og kompetencer

| 3) | bekræftede kopier af eksamensbeviser |
| --- | --- |

3)

bekræftede kopier af eksamensbeviser

| 4) | kopi af pas/ID |
| --- | --- |

4)

kopi af pas/ID

| 5) | udtalelser fra arbejdsgiver, arbejdsattester eller ansættelseskontrakter og |
| --- | --- |

5)

udtalelser fra arbejdsgiver, arbejdsattester eller ansættelseskontrakter og

| 6) | en underskrevet erklæring — anvend formularen i tillægget. |
| --- | --- |

6)

en underskrevet erklæring — anvend formularen i tillægget.

Ufuldstændige ansøgninger vil ikke blive taget i betragtning.

For at lette udvælgelsesarbejdet vil al kommunikation med ansøgerne til den ledige stilling foregå på engelsk.

Ansøgninger sendes pr. e-mail til: XXXMOVE@ec.europa.eu (postkasse skal oprettes).

Ved adresseændring bedes ansøgerne hurtigst muligt give skriftlig besked til ovennævnte e-mail.

Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:

xxxx

11.   Ansøgningsfrist

Ansøgningerne skal sendes pr. e-mail senest den XXX (datoen for e-mailen).

Europa-Kommissionen forbeholder sig ret til at forlænge ansøgningsfristen for dette stillingsopslag gennem offentliggørelse på Europa-Kommissionens og transportfællesskabets websteder.

De udvalgte ansøgere vil blive kontaktet med henblik på indkaldelse til samtale. Samtalerne vil blive afholdt i Bruxelles, Belgien.

12.   Vigtige oplysninger til ansøgerne

Ansøgeren gøres opmærksom på, at udvælgelsespanelernes arbejde er fortroligt. Det er forbudt for ansøgere og andre, der optræder på deres vegne, at henvende sig direkte eller indirekte til medlemmerne af disse paneler.

13.   Beskyttelse af personoplysninger

Europa-Kommissionen sikrer, at ansøgernes personoplysninger behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (4).

---

(*1)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999) og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

(1)  Flere oplysninger findes i personalevedtægten for transportfællesskabet på http.

(2)  Skal godkendes af ministerrådet.

(3)  Europass CV'et kan hentes på webstedet: http://europass.cedefop.europa.eu

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

TILLÆG

Ansøgerens erklæring

Sprogkundskaber:

| | Modersmål: ... |
| --- | --- |

Modersmål: ...

| | Andre sprog: ... |
| --- | --- |

Andre sprog: ...

ANSØGERS ERKLÆRING

| 1) | Undertegnede erklærer, at oplysningerne i dette ansøgningsskema og bilag er korrekte og fuldstændige. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Undertegnede erklærer følgende:






  a) | Jeg er statsborger i en af Den Europæiske Unions medlemsstater eller i en af de sydøsteuropæiske partnere som opstillet i traktaten om oprettelse af et transportfællesskab og i besiddelse af mine borgerlige rettigheder. |
| --- | --- | --- |

2)

a)

Jeg er statsborger i en af Den Europæiske Unions medlemsstater eller i en af de sydøsteuropæiske partnere som opstillet i traktaten om oprettelse af et transportfællesskab og i besiddelse af mine borgerlige rettigheder.

| b) | Jeg har opfyldt mine forpligtelser i henhold til de for mig gældende love om værnepligt. |
| --- | --- |

b)

Jeg har opfyldt mine forpligtelser i henhold til de for mig gældende love om værnepligt.

| c) | Jeg opfylder de vandelskrav, der stilles for at bestride det pågældende hverv. |
| --- | --- |

c)

Jeg opfylder de vandelskrav, der stilles for at bestride det pågældende hverv.

| 3) | Jeg forpligter mig til på anmodning straks at fremlægge støttedokumentation for punkt 2), litra a), b) og c), og accepterer, at undladelse heraf betyder, at min ansøgning ikke vil blive taget i betragtning. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Jeg er klar over, at følgende dokumentation er afgørende for, at min ansøgningsformular kan tages i betragtning:






  a) | dokumentation for fødselsdato, nationalitet og bopæl |
| --- | --- | --- |

4)

a)

dokumentation for fødselsdato, nationalitet og bopæl

| b) | eksamensbeviser på det krævede niveau |
| --- | --- |

b)

eksamensbeviser på det krævede niveau

| c) | udtalelser fra arbejdsgiver, arbejdsattester eller ansættelseskontrakter. |
| --- | --- |

c)

udtalelser fra arbejdsgiver, arbejdsattester eller ansættelseskontrakter.

| 5) | Jeg erklærer, at jeg ikke har modtaget en dom i en straffesag eller er blevet pålagt en disciplinær sanktion (offentlige eller faglige organer), og at jeg, så vidt mig bekendt, ikke er under disciplinær eller strafferetlig forfølgning. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Jeg er bekendt med, at falske oplysninger kan medføre, at min ansøgning afvises og/eller, hvis relevant, at ansættelseskontrakten med det permanente sekretariat for transportfællesskabet opsiges. |
| --- | --- |

6)

| ... | ... |
| --- | --- |
| Dato | Underskrift |

...

...

Dato

Underskrift

BILAG 2

Stillingsopslag for vicedirektøren for det permanente sekretariat for transportfællesskabet

Det permanente sekretariat for transportfællesskabet

Det permanente sekretariat for transportfællesskabet meddeler, at der er en ledig fuldtidsstilling som

VICEDIREKTØR FOR DET PERMANENTE SEKRETARIAT FOR TRANSPORTFÆLLESSKABET/ADMINISTRATIONS- OG ØKONOMICHEF

1.   Det permanente sekretariat for transportfællesskabet

Transportfællesskabet er en international organisation oprettet ved traktaten om oprettelse af et transportfællesskab (»traktaten«), som blev undertegnet den 9. oktober 2017 mellem følgende kontraherende parter: Den Europæiske Union og de sydøsteuropæiske parter, dvs. Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro og Serbien.

Transportfællesskabet er baseret på en gradvis integration af de sydøsteuropæiske parters transportmarkeder i Den Europæiske Unions transportmarked i henhold til den relevante gældende EU-ret, herunder om tekniske standarder, interoperabilitet, sikkerhed, trafikstyring, arbejdsmarkedsforhold, offentlige udbud og miljø, for alle transportformer bortset fra lufttransport.

Formålet med traktaten er at skabe et transportfællesskab inden for vejtransport, jernbanetransport, transport ad indre vandveje og søtransport samt at udvikle transportnettet mellem Den Europæiske Union og de sydøsteuropæiske parter.

Det permanente sekretariat for transportfællesskabet (»sekretariatet«) er en af de institutioner, der er oprettet ved traktaten. Som den eneste institution med fast personale yder sekretariatet administrativ støtte til de andre institutioner i transportfællesskabet (ministerrådet, det regionale styringsudvalg, de tekniske udvalg og det sociale forum), det fungerer som et transportobservatorium, der overvåger gennemførelsen af den vejledende udbygning af hovednettet og det samlede net i TEN-T til Vestbalkan, og støtter gennemførelsen af sammenkoblingsdagsordenen for de seks lande på Vestbalkan (WB6), der skal forbedre forbindelserne på Vestbalkan og mellem denne region og Den Europæiske Union. Det evaluerer ligeledes gennemførelsen af forpligtelserne i henhold til traktaten.

Indledningsvis udgøres sekretariatets personale af 18 eksperter (antallet kan forøges), og sekretariatet forvalter transportfællesskabets budget på 1 626 000 EUR for 2019.

Transportfællesskabets arbejdssprog er engelsk.

Sekretariatet har sæde i Beograd.

2.   Beskrivelse af stillingen

Vicedirektøren/administrations- og økonomichefen har ansvaret for udarbejdelsen af budgettet for transportfællesskabet og dets sekretariat og for alle relaterede personaleanliggender under direkte tilsyn af direktøren. Vicedirektøren er også ansvarlig for at overvåge sekretariatets kommunikationsstrategi samt den regelmæssige vedligeholdelse af transportdatabaserne/IT-systemerne, herunder sekretariatets websted.

I direktørens fravær er vicedirektøren ansvarlig for den overordnede styring og ledelse af sekretariatet.

3.   Vicedirektørens/administrations- og økonomichefens vigtigste opgaver

Vigtigste opgaver:

| | Finansielle anliggender:






  1) | Udarbejde transportfællesskabets budget som helhed, herunder især sekretariatets budget |
| --- | --- | --- |

Finansielle anliggender:

1)

Udarbejde transportfællesskabets budget som helhed, herunder især sekretariatets budget

| 2) | Bistå direktøren med den operationelle budgetforvaltning i overensstemmelse med Den Europæiske Unions regler for finansiel forvaltning |
| --- | --- |

2)

Bistå direktøren med den operationelle budgetforvaltning i overensstemmelse med Den Europæiske Unions regler for finansiel forvaltning

| 3) | Udarbejde operationel information samt regelmæssige ad hoc-rapporter til de kompetente institutioner vedrørende udarbejdelse og forvaltning af transportfællesskabets budget, udarbejde konsoliderede regnskaber, reagere på interne/eksterne revisionsbemærkninger |
| --- | --- |

3)

Udarbejde operationel information samt regelmæssige ad hoc-rapporter til de kompetente institutioner vedrørende udarbejdelse og forvaltning af transportfællesskabets budget, udarbejde konsoliderede regnskaber, reagere på interne/eksterne revisionsbemærkninger

| 4) | Sørge for, at der er indført effektive interne kontrolsystemer, og for vedligeholdelsen af relevante regnskabsregistre |
| --- | --- |

4)

Sørge for, at der er indført effektive interne kontrolsystemer, og for vedligeholdelsen af relevante regnskabsregistre

| 5) | Tage initiativ til udviklingen og gennemførelsen af regnskabssystemet med henblik på at sikre en effektiv og pålidelig rapportering om finansielle aktiviteter for at forbedre budgetforvaltningen og -kontrollen. |
| --- | --- |

5)

Tage initiativ til udviklingen og gennemførelsen af regnskabssystemet med henblik på at sikre en effektiv og pålidelig rapportering om finansielle aktiviteter for at forbedre budgetforvaltningen og -kontrollen.

| | Menneskelige ressourcer/personaleanliggender






  1) | Samarbejde med den eksterne regnskabstjeneste og med andre relevante myndigheder (forsikringsselskaber/ministerier) |
| --- | --- | --- |

Menneskelige ressourcer/personaleanliggender

1)

Samarbejde med den eksterne regnskabstjeneste og med andre relevante myndigheder (forsikringsselskaber/ministerier)

| 2) | Knytte den overordnede kontrol med vedligeholdelsen af databasen til tjenestemændenes ferie i henhold til transportfællesskabets vedtægter |
| --- | --- |

2)

Knytte den overordnede kontrol med vedligeholdelsen af databasen til tjenestemændenes ferie i henhold til transportfællesskabets vedtægter

| 3) | Udarbejde procedurer og yde administrativ og juridisk bistand til direktøren i forbindelse med ansættelse af sekretariatets tjenestemænd. |
| --- | --- |

3)

Udarbejde procedurer og yde administrativ og juridisk bistand til direktøren i forbindelse med ansættelse af sekretariatets tjenestemænd.

| | IT-anliggender






  1) | Overvåge etableringen af generalsekretariatets websted og dets kommunikationspolitik i samarbejde med direktøren |
| --- | --- | --- |

IT-anliggender

1)

Overvåge etableringen af generalsekretariatets websted og dets kommunikationspolitik i samarbejde med direktøren

| 2) | Overvåge den regelmæssige opdatering af sekretariatets IT-systemer, herunder opdateringen af de transportdatabaser, der er placeret i sekretariatet |
| --- | --- |

2)

Overvåge den regelmæssige opdatering af sekretariatets IT-systemer, herunder opdateringen af de transportdatabaser, der er placeret i sekretariatet

| 3) | Tilrettelægge og opdatere sekretariatets kommunikationsredskaber og -instrumenter og samarbejde med de operationelle enheder med henblik på udarbejdelse af en kommunikationsplan for sekretariatet. |
| --- | --- |

3)

Tilrettelægge og opdatere sekretariatets kommunikationsredskaber og -instrumenter og samarbejde med de operationelle enheder med henblik på udarbejdelse af en kommunikationsplan for sekretariatet.

4.   Kvalifikationskriterier:

For at kunne komme i betragtning ved udvælgelsesproceduren skal ansøgerne opfylde følgende kvalifikationskriterier ved ansøgningsfristens udløb:

| — | være statsborger i en kontraherende part eller i en af Den Europæiske Unions medlemsstater. |
| --- | --- |

—

være statsborger i en kontraherende part eller i en af Den Europæiske Unions medlemsstater.

| — | Universitetsuddannelse eller eksamensbevis:






  — | have enten et uddannelsesniveau, der svarer til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse, hvor den normale varighed af universitetsuddannelsen er fire år eller derover, eller |
| --- | --- | --- |

—

Universitetsuddannelse eller eksamensbevis:

—

have enten et uddannelsesniveau, der svarer til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse, hvor den normale varighed af universitetsuddannelsen er fire år eller derover, eller

| — | have et uddannelsesniveau, der svarer til en universitetsuddannelse, som er afsluttet med et eksamensbevis, efterfulgt af mindst et års relevant erhvervserfaring, hvis den normerede studietid er på mindst tre år (erhvervserfaringen på et år kan ikke medregnes i den erfaring, der kræves nedenfor efter endt uddannelse) |
| --- | --- |

—

have et uddannelsesniveau, der svarer til en universitetsuddannelse, som er afsluttet med et eksamensbevis, efterfulgt af mindst et års relevant erhvervserfaring, hvis den normerede studietid er på mindst tre år (erhvervserfaringen på et år kan ikke medregnes i den erfaring, der kræves nedenfor efter endt uddannelse)

| — | Erhvervserfaring: mindst 10 års erhvervserfaring efter opnåelse af ovennævnte akademiske kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

Erhvervserfaring: mindst 10 års erhvervserfaring efter opnåelse af ovennævnte akademiske kvalifikationer.

| — | Relevant erhvervserfaring: Af de 10 års erhvervserfaring skal mindst fire år af erfaringen være inden for administration, menneskelige ressourcer eller budgetafdelinger. |
| --- | --- |

—

Relevant erhvervserfaring: Af de 10 års erhvervserfaring skal mindst fire år af erfaringen være inden for administration, menneskelige ressourcer eller budgetafdelinger.

| — | Sprogkundskaber: indgående kendskab til engelsk. |
| --- | --- |

—

Sprogkundskaber: indgående kendskab til engelsk.

| — | Aldersgrænse: Ansøgere skal ved ansøgningsfristens udløb kunne afslutte hele den treårige ansættelsesperiode inden udgangen af den måned, hvor de fylder 66 år. |
| --- | --- |

—

Aldersgrænse: Ansøgere skal ved ansøgningsfristens udløb kunne afslutte hele den treårige ansættelsesperiode inden udgangen af den måned, hvor de fylder 66 år.

| — | Rejseaktivitet: Middel til lav. |
| --- | --- |

—

Rejseaktivitet: Middel til lav.

5.   Udvælgelseskriterier:

Ansøgerne vil blive bedømt ud fra følgende kriterier:

| 1) | Teknisk viden






  — | Dokumenteret erfaring med operationel budgetforvaltning |
| --- | --- | --- |

1)

Teknisk viden

—

Dokumenteret erfaring med operationel budgetforvaltning

| — | Omfattende kendskab til forvaltning af menneskelige ressourcer |
| --- | --- |

—

Omfattende kendskab til forvaltning af menneskelige ressourcer

| — | Omfattende viden om Den Europæiske Unions regler for finansstyring, herunder revision |
| --- | --- |

—

Omfattende viden om Den Europæiske Unions regler for finansstyring, herunder revision

| — | Erfaring med kommunikationsværktøjer |
| --- | --- |

—

Erfaring med kommunikationsværktøjer

| — | Erfaring med ledelse af en lille gruppe af personer |
| --- | --- |

—

Erfaring med ledelse af en lille gruppe af personer

| — | Erfaring med at arbejde med og/eller i de sydøsteuropæiske parter vil være en fordel. |
| --- | --- |

—

Erfaring med at arbejde med og/eller i de sydøsteuropæiske parter vil være en fordel.

| 2) | Kommunikation






  — | Fremragende evne til at kommunikere mundtligt og skriftligt og til at samarbejde med interessenter (europæiske, internationale, nationale og lokale myndigheder, internationale organisationer osv.). |
| --- | --- | --- |

2)

Kommunikation

—

Fremragende evne til at kommunikere mundtligt og skriftligt og til at samarbejde med interessenter (europæiske, internationale, nationale og lokale myndigheder, internationale organisationer osv.).

| — | Indgående kendskab til engelsk mundtligt og skriftligt. Kendskab til et af de kontraherende parters officielle sprog vil være en fordel. |
| --- | --- |

—

Indgående kendskab til engelsk mundtligt og skriftligt. Kendskab til et af de kontraherende parters officielle sprog vil være en fordel.

| 3) | International erfaring og viden om Den Europæiske Union






  — | Kendskab til Den Europæiske Unions institutioner/international offentlig forvaltning |
| --- | --- | --- |

3)

International erfaring og viden om Den Europæiske Union

—

Kendskab til Den Europæiske Unions institutioner/international offentlig forvaltning

| — | Erhvervserfaring fra europæiske og/eller internationale organisationer er en fordel. |
| --- | --- |

—

Erhvervserfaring fra europæiske og/eller internationale organisationer er en fordel.

6.   Udvælgelse og udnævnelse

Der vil blive nedsat et udvælgelsespanel, som skal gennemføre udvælgelsesprocessen. Udvælgelsespanelet vil indkalde de ansøgere, hvis profil bedst opfylder de specifikke krav til stillingen på baggrund af deres kvalifikationer og de ovenfor fastsatte kriterier, til en samtale.

Efter samtalerne vil Europa-Kommissionen foreslå en kandidat til det regionale styringsudvalg. Det regionale styringsudvalg kan anmode om en høring af den indstillede kandidat, før afgørelsen om udnævnelse træffes. Det regionale styringsudvalg træffer afgørelse om udnævnelse af vicedirektøren efter høring af ministerrådet.

7.   Ligestilling

Europa-Kommissionen og transportfællesskabet fører en aktiv ligestillingspolitik og politik for ikkeforskelsbehandling i overensstemmelse med reglerne for ansættelse, arbejdsforhold og en ligelig geografisk fordeling blandt personalet i transportfællesskabets permanente sekretariat.

8.   Ansættelsesvilkår (1)

Vicedirektøren udnævnes som medlem af transportfællesskabets personale for en periode på tre år med en prøvetid på seks måneder. Ansættelseskontrakten kan forlænges to gange for tre år ad gangen baseret på resultater og på grundlag af en afgørelse truffet af det regionale styringsudvalg.

Tjenestestedet er i Beograd, hvor sekretariatet har sæde.

Aflønningen skal stå i forhold til den udvalgte ansøgers kvalifikationer og erfaring svarende til erfaring og uddannelse. Den årlige løn vil ligge på mellem 72 000 EUR og 84 000 EUR afhængigt af erfaring (2).

Det vil være en fordel, hvis ansøgeren kan tiltræde stillingen snarest muligt.

9.   Ansøgningsprocedure

En ansøgning er kun gyldig, hvis ansøgeren vedlægger:

| a) | en motiveret ansøgning |
| --- | --- |

a)

en motiveret ansøgning

| b) | et curriculum vitae (CV) på engelsk. Det anbefales at anvende Europass CV-formularen (3). CV'et skal referere specifikt til udvælgelseskriterierne i dette stillingsopslag, og ansøgeren skal redegøre for, i hvilket omfang vedkommende selv mener at være i besiddelse af samtlige beskrevne færdigheder og kompetencer |
| --- | --- |

b)

et curriculum vitae (CV) på engelsk. Det anbefales at anvende Europass CV-formularen (3). CV'et skal referere specifikt til udvælgelseskriterierne i dette stillingsopslag, og ansøgeren skal redegøre for, i hvilket omfang vedkommende selv mener at være i besiddelse af samtlige beskrevne færdigheder og kompetencer

| c) | bekræftede kopier af eksamensbeviser |
| --- | --- |

c)

bekræftede kopier af eksamensbeviser

| d) | kopi af pas/ID |
| --- | --- |

d)

kopi af pas/ID

| e) | udtalelser fra arbejdsgiver, arbejdsattester eller ansættelseskontrakter |
| --- | --- |

e)

udtalelser fra arbejdsgiver, arbejdsattester eller ansættelseskontrakter

| f) | en underskrevet erklæring — anvend formularen i tillægget |
| --- | --- |

f)

en underskrevet erklæring — anvend formularen i tillægget

Ufuldstændige ansøgninger vil ikke blive taget i betragtning.

For at lette udvælgelsesarbejdet vil al kommunikation med ansøgerne til den ledige stilling foregå på engelsk.

Ansøgninger sendes pr. e-mail til: XXXMOVE@ec.europa.eu (postkasse skal oprettes).

Ved adresseændring bedes ansøgerne hurtigst muligt give skriftlig besked til ovennævnte e-mailadresse.

Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:

xxxx

10.   Ansøgningsfrist

Ansøgningerne skal sendes pr. e-mail senest den XXX (datoen for e-mailen).

Europa-Kommissionen forbeholder sig ret til at forlænge ansøgningsfristen for dette stillingsopslag gennem offentliggørelse på Europa-Kommissionens og transportfællesskabets websteder.

De udvalgte ansøgere vil blive kontaktet med henblik på indkaldelse til samtale. Samtalerne vil blive afholdt i Bruxelles, Belgien.

11.   Vigtige oplysninger til ansøgerne

Ansøgeren gøres opmærksom på, at udvælgelsespanelernes arbejde er fortroligt. Det er forbudt for ansøgere og andre, der optræder på deres vegne, at henvende sig direkte eller indirekte til medlemmerne af disse paneler.

12.   Beskyttelse af personoplysninger

Europa-Kommissionen sikrer, at ansøgernes personoplysninger behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (4).

---

(*1)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 (1999) og ICJ's udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

(1)  Flere oplysninger findes i personalevedtægten for transportfællesskabet på http.

(2)  Skal godkendes af ministerrådet.

(3)  Europass CV'et kan hentes på webstedet: http://europass.cedefop.europa.eu

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

TILLÆG

Ansøgerens erklæring

Sprogkundskaber:

| | Modersmål: ... |
| --- | --- |

Modersmål: ...

| | Andre sprog: ... |
| --- | --- |

Andre sprog: ...

ANSØGERS ERKLÆRING

| 1) | Undertegnede erklærer, at oplysningerne i dette ansøgningsskema og bilag er korrekte og fuldstændige. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Undertegnede erklærer følgende:






  a) | Jeg er statsborger i en af Den Europæiske Unions medlemsstater eller i en af de sydøsteuropæiske partnere som opstillet i traktaten om oprettelse af et transportfællesskab og i besiddelse af mine borgerlige rettigheder |
| --- | --- | --- |

2)

a)

Jeg er statsborger i en af Den Europæiske Unions medlemsstater eller i en af de sydøsteuropæiske partnere som opstillet i traktaten om oprettelse af et transportfællesskab og i besiddelse af mine borgerlige rettigheder

| b) | Jeg har opfyldt mine forpligtelser i henhold til de for mig gældende love om værnepligt |
| --- | --- |

b)

Jeg har opfyldt mine forpligtelser i henhold til de for mig gældende love om værnepligt

| c) | Jeg opfylder de vandelskrav, der stilles for at bestride det pågældende hverv. |
| --- | --- |

c)

Jeg opfylder de vandelskrav, der stilles for at bestride det pågældende hverv.

| 3) | Jeg forpligter mig til på anmodning straks at fremlægge støttedokumentation for punkt 2), litra a), b) og c), og accepterer, at undladelse heraf betyder, at min ansøgning ikke vil blive taget i betragtning. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Jeg er klar over, at følgende dokumentation er afgørende for, at min ansøgningsformular kan tages i betragtning:






  a) | dokumentation for fødselsdato, nationalitet og bopæl |
| --- | --- | --- |

4)

a)

dokumentation for fødselsdato, nationalitet og bopæl

| b) | eksamensbeviser på det krævede niveau |
| --- | --- |

b)

eksamensbeviser på det krævede niveau

| c) | udtalelser fra arbejdsgiver, arbejdsattester eller ansættelseskontrakter. |
| --- | --- |

c)

udtalelser fra arbejdsgiver, arbejdsattester eller ansættelseskontrakter.

| 5) | Jeg erklærer, at jeg ikke har modtaget en dom i en straffesag eller er blevet pålagt en disciplinær sanktion (offentlige eller faglige organer), og at jeg, så vidt mig bekendt, ikke er under disciplinær eller strafferetlig forfølgning. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Jeg er bekendt med, at falske oplysninger kan medføre, at min ansøgning afvises og/eller, hvis relevant, at ansættelseskontrakten med det permanente sekretariat for transportfællesskabet opsiges. |
| --- | --- |

6)

| ... | ... |
| --- | --- |
| Dato | Underskrift |

...

...

Dato

Underskrift

---

| 21.2.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 50/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 50/55

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/300

af 19. februar 2019

om en generel plan for krisestyring på fødevare- og fodersikkerhedsområdet

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 55, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 55 i forordning (EF) nr. 178/2002 skal Kommissionen i et tæt samarbejde med Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og medlemsstaterne udarbejde en generel plan for krisestyring på fødevare- og fodersikkerhedsområdet (i det følgende benævnt »den generelle plan«). I overensstemmelse hermed blev den generelle plan fastsat ved Kommissionens beslutning 2004/478/EF (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 55 i forordning (EF) nr. 178/2002 skal Kommissionen i et tæt samarbejde med Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og medlemsstaterne udarbejde en generel plan for krisestyring på fødevare- og fodersikkerhedsområdet (i det følgende benævnt »den generelle plan«). I overensstemmelse hermed blev den generelle plan fastsat ved Kommissionens beslutning 2004/478/EF (2).

| (2) | Siden vedtagelsen af beslutning 2004/478/EF er der opnået yderligere erfaringer med koordinering af krisestyring på EU-plan i forbindelse med en række fødevarebårne og foderbårne hændelser. |
| --- | --- |

(2)

Siden vedtagelsen af beslutning 2004/478/EF er der opnået yderligere erfaringer med koordinering af krisestyring på EU-plan i forbindelse med en række fødevarebårne og foderbårne hændelser.

| (3) | De erfaringer, der er høstet gennem årene, og som er analyseret i Refit-evalueringen af forordning (EF) nr. 178/2002 (kvalitetskontrol af den generelle fødevarelovgivning) (3), har vist, at der er behov for at revurdere styringen af fødevare- og foderkriser på EU-plan og på nationalt plan. Resultaterne viste, at der er behov for et stærkere fokus på kriseberedskab sammen med krisestyring for at undgå eller minimere en fødevare- eller foderkrises konsekvenser for folkesundheden. Et sådant fokus vil kunne mindske de økonomiske konsekvenser (f.eks. handelsrestriktioner), der er forbundet med en fødevare- eller foderkrise, og dermed bidrage til at nå Kommissionens mål om beskæftigelse, vækst og investeringer. Dertil kommer, at der er behov for, at Kommissionen spiller en større rolle med hensyn til kommunikation og generel koordinering mellem medlemsstaterne på dette område. Kvalitetskontrollen af den generelle fødevarelovgivning indeholder en række henstillinger, der skal gøre den generelle plan mere effektiv. |
| --- | --- |

(3)

De erfaringer, der er høstet gennem årene, og som er analyseret i Refit-evalueringen af forordning (EF) nr. 178/2002 (kvalitetskontrol af den generelle fødevarelovgivning) (3), har vist, at der er behov for at revurdere styringen af fødevare- og foderkriser på EU-plan og på nationalt plan. Resultaterne viste, at der er behov for et stærkere fokus på kriseberedskab sammen med krisestyring for at undgå eller minimere en fødevare- eller foderkrises konsekvenser for folkesundheden. Et sådant fokus vil kunne mindske de økonomiske konsekvenser (f.eks. handelsrestriktioner), der er forbundet med en fødevare- eller foderkrise, og dermed bidrage til at nå Kommissionens mål om beskæftigelse, vækst og investeringer. Dertil kommer, at der er behov for, at Kommissionen spiller en større rolle med hensyn til kommunikation og generel koordinering mellem medlemsstaterne på dette område. Kvalitetskontrollen af den generelle fødevarelovgivning indeholder en række henstillinger, der skal gøre den generelle plan mere effektiv.

| (4) | EFSA er ansvarlig for at afgive de udtalelser, der tjener som videnskabeligt grundlag for vedtagelsen af EU-foranstaltninger, og den har til opgave at yde videnskabelig og teknisk bistand som led i krisestyringsprocedurerne på fødevare- og foderområdet. EFSA's rolle i den generelle plan bør finjusteres og styrkes på baggrund af de indhøstede erfaringer. |
| --- | --- |

(4)

EFSA er ansvarlig for at afgive de udtalelser, der tjener som videnskabeligt grundlag for vedtagelsen af EU-foranstaltninger, og den har til opgave at yde videnskabelig og teknisk bistand som led i krisestyringsprocedurerne på fødevare- og foderområdet. EFSA's rolle i den generelle plan bør finjusteres og styrkes på baggrund af de indhøstede erfaringer.

| (5) | Under hensyntagen til de enkelte agenturers beføjelser bør EFSA foretage koordinering med andre relevante videnskabelige EU-agenturer som f.eks. Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) og ekspertgruppen, der er udpeget af Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg, der er omhandlet i Euratomtraktatens artikel 31 (4), når der er behov for input eller tiltag inden for deres respektive kompetenceområder. Desuden skal den generelle plan sikre koordinering med ECDC's kriseberedskabs- og reaktionssystemer i forbindelse med tilfælde hos mennesker, således at sundhedsmyndighederne og de berørte parter bliver opmærksomme på en eventuel fødevarebåren eller foderbåren krise med potentielle konsekvenser for menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(5)

Under hensyntagen til de enkelte agenturers beføjelser bør EFSA foretage koordinering med andre relevante videnskabelige EU-agenturer som f.eks. Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) og ekspertgruppen, der er udpeget af Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg, der er omhandlet i Euratomtraktatens artikel 31 (4), når der er behov for input eller tiltag inden for deres respektive kompetenceområder. Desuden skal den generelle plan sikre koordinering med ECDC's kriseberedskabs- og reaktionssystemer i forbindelse med tilfælde hos mennesker, således at sundhedsmyndighederne og de berørte parter bliver opmærksomme på en eventuel fødevarebåren eller foderbåren krise med potentielle konsekvenser for menneskers sundhed.

| (6) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU (5) er der fastsat bestemmelser om epidemiologisk overvågning, monitorering, tidlig varsling og bekæmpelse af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler, herunder beredskabs- og reaktionsplanlægning i tilknytning til disse aktiviteter, vedrørende trusler af biologisk, kemisk, miljømæssig og ukendt oprindelse og om oprettelse af systemet for tidlig varsling og reaktion (EWRS). I betragtning af de potentielle forbindelser med kriseberedskab og krisestyring inden for fødevarekæden bør de relevante ordninger fastsat i afgørelse nr. 1082/2013/EU også tages i betragtning i den generelle plan. |
| --- | --- |

(6)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU (5) er der fastsat bestemmelser om epidemiologisk overvågning, monitorering, tidlig varsling og bekæmpelse af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler, herunder beredskabs- og reaktionsplanlægning i tilknytning til disse aktiviteter, vedrørende trusler af biologisk, kemisk, miljømæssig og ukendt oprindelse og om oprettelse af systemet for tidlig varsling og reaktion (EWRS). I betragtning af de potentielle forbindelser med kriseberedskab og krisestyring inden for fødevarekæden bør de relevante ordninger fastsat i afgørelse nr. 1082/2013/EU også tages i betragtning i den generelle plan.

| (7) | Unionens generelle plan bør tages op til revision, så den kommer til at omfatte procedurer, der letter koordineringen med nationale beredskabsplaner for fødevarer og foder, som skal udarbejdes i henhold til artikel 115 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (6) om offentlig kontrol. |
| --- | --- |

(7)

Unionens generelle plan bør tages op til revision, så den kommer til at omfatte procedurer, der letter koordineringen med nationale beredskabsplaner for fødevarer og foder, som skal udarbejdes i henhold til artikel 115 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 (6) om offentlig kontrol.

| (8) | Hovedformålet med denne afgørelse er at beskytte folkesundheden i Unionen. Den generelle plan bør derfor begrænses til situationer, der indebærer en direkte eller indirekte risiko for folkesundheden, jf. artikel 55 i forordning (EF) nr. 178/2002. Risiciene for folkesundheden kan være af biologisk, kemisk og fysisk art. Disse omfatter farer i forbindelse med allergifremkaldende stoffer og radioaktivitet. Fremgangsmåden, principperne og de praktiske procedurer i den generelle plan kunne imidlertid også betragtes som retningslinjer for styring af andre fødevarebårne hændelser, hvor der ikke foreligger en sådan risiko for folkesundheden. |
| --- | --- |

(8)

Hovedformålet med denne afgørelse er at beskytte folkesundheden i Unionen. Den generelle plan bør derfor begrænses til situationer, der indebærer en direkte eller indirekte risiko for folkesundheden, jf. artikel 55 i forordning (EF) nr. 178/2002. Risiciene for folkesundheden kan være af biologisk, kemisk og fysisk art. Disse omfatter farer i forbindelse med allergifremkaldende stoffer og radioaktivitet. Fremgangsmåden, principperne og de praktiske procedurer i den generelle plan kunne imidlertid også betragtes som retningslinjer for styring af andre fødevarebårne hændelser, hvor der ikke foreligger en sådan risiko for folkesundheden.

| (9) | I 2017 gennemførte Kommissionen en intern audit af GD SANTE's kriseberedskab i forbindelse med fødevarer, hvori der blev peget på visse svagheder i den eksisterende generelle plan, som skal afhjælpes. |
| --- | --- |

(9)

I 2017 gennemførte Kommissionen en intern audit af GD SANTE's kriseberedskab i forbindelse med fødevarer, hvori der blev peget på visse svagheder i den eksisterende generelle plan, som skal afhjælpes.

| (10) | På ministerkonferencen den 26. september 2017 blev der draget en række konklusioner om opfølgningen på fipronil-sagen (7). Selv om der fokuseres på denne hændelse og svindel, er en række af konklusionerne relevante for krisestyring vedrørende fødevarer og foder generelt, herunder oprettelse af et enkelt kontaktpunkt i hver medlemsstat med henblik på koordinering af en sådan krisestyring under hensyntagen til hver enkelt national administrativ organisation. |
| --- | --- |

(10)

På ministerkonferencen den 26. september 2017 blev der draget en række konklusioner om opfølgningen på fipronil-sagen (7). Selv om der fokuseres på denne hændelse og svindel, er en række af konklusionerne relevante for krisestyring vedrørende fødevarer og foder generelt, herunder oprettelse af et enkelt kontaktpunkt i hver medlemsstat med henblik på koordinering af en sådan krisestyring under hensyntagen til hver enkelt national administrativ organisation.

| (11) | Beslutning 2004/478/EF bør derfor ophæves og erstattes af en ny afgørelse, hvorved der fastsættes en ajourført generel plan for at tage hensyn til de erfaringer, der er gjort siden vedtagelsen af beslutning 2004/478/EF, og tilpasse den til ny udvikling. |
| --- | --- |

(11)

Beslutning 2004/478/EF bør derfor ophæves og erstattes af en ny afgørelse, hvorved der fastsættes en ajourført generel plan for at tage hensyn til de erfaringer, der er gjort siden vedtagelsen af beslutning 2004/478/EF, og tilpasse den til ny udvikling.

| (12) | Ved denne afgørelse bør der fastlægges en trinvis tilgang til, hvilke typer situationer der bør behandles som en krise, herunder de tilhørende kriterier. Ikke alle situationer, der kan falde ind under artikel 55, vil nødvendigvis kræve, at der oprettes en krisestab i henhold til artikel 56 i forordning (EF) nr. 178/2002, men de kan stadig have gavn af styrket koordinering på EU-plan. Sådanne kriterier bør omfatte hændelsens alvor og omfang med hensyn til konsekvenserne for folkesundheden, den relevante forbrugeropfattelse og politiske følsomhed, navnlig hvis kilden stadig er usikker, om hændelsen var forsætlig (f.eks. bioterrorisme eller afledt virkning af svindel) og har til formål at skabe en krise (f.eks. bioterrorisme) og en gentagelse af tidligere hændelser, der tilskrives en eventuel mangel på tilstrækkelig indsats. |
| --- | --- |

(12)

Ved denne afgørelse bør der fastlægges en trinvis tilgang til, hvilke typer situationer der bør behandles som en krise, herunder de tilhørende kriterier. Ikke alle situationer, der kan falde ind under artikel 55, vil nødvendigvis kræve, at der oprettes en krisestab i henhold til artikel 56 i forordning (EF) nr. 178/2002, men de kan stadig have gavn af styrket koordinering på EU-plan. Sådanne kriterier bør omfatte hændelsens alvor og omfang med hensyn til konsekvenserne for folkesundheden, den relevante forbrugeropfattelse og politiske følsomhed, navnlig hvis kilden stadig er usikker, om hændelsen var forsætlig (f.eks. bioterrorisme eller afledt virkning af svindel) og har til formål at skabe en krise (f.eks. bioterrorisme) og en gentagelse af tidligere hændelser, der tilskrives en eventuel mangel på tilstrækkelig indsats.

| (13) | Det er nødvendigt med koordinering mellem de forskellige myndigheder på EU-plan og nationalt plan samt varslings- og informationssystemer og laboratorier for at udveksle oplysninger og træffe foranstaltninger til at styre en krise. I den henseende ville en indbyrdes forbindelse mellem systemet for tidlig varsling og reaktion og andre varslings- og informationssystemer på EU-plan, såsom det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder, styrke »One Health«-tilgangen, f.eks. ved at koordinere de aktiviteter, der udføres af fødevaresikkerheds- og sundhedsmyndighederne i forbindelse med den samme hændelse, ved at give fødevaresikkerhedsmyndigheder adgang til oplysninger, der udsendes af offentlige myndigheder, om tilfælde hos mennesker. |
| --- | --- |

(13)

Det er nødvendigt med koordinering mellem de forskellige myndigheder på EU-plan og nationalt plan samt varslings- og informationssystemer og laboratorier for at udveksle oplysninger og træffe foranstaltninger til at styre en krise. I den henseende ville en indbyrdes forbindelse mellem systemet for tidlig varsling og reaktion og andre varslings- og informationssystemer på EU-plan, såsom det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder, styrke »One Health«-tilgangen, f.eks. ved at koordinere de aktiviteter, der udføres af fødevaresikkerheds- og sundhedsmyndighederne i forbindelse med den samme hændelse, ved at give fødevaresikkerhedsmyndigheder adgang til oplysninger, der udsendes af offentlige myndigheder, om tilfælde hos mennesker.

| (14) | En effektiv krisestyring i fødevare- og foderkæden forudsætter, at der allerede findes praktiske beredskabsprocedurer for styrket koordinering på EU-plan, inden der indtræffer en hændelse. |
| --- | --- |

(14)

En effektiv krisestyring i fødevare- og foderkæden forudsætter, at der allerede findes praktiske beredskabsprocedurer for styrket koordinering på EU-plan, inden der indtræffer en hændelse.

| (15) | De praktiske procedurer med henblik på de situationer, der er omhandlet i artikel 55 i forordning (EF) nr. 178/2002, bør defineres klart for at sikre en smidig og hurtig reaktion på sådanne situationer. Af samme årsager bør krisestabens rolle, sammensætning og praktiske funktion fastlægges. |
| --- | --- |

(15)

De praktiske procedurer med henblik på de situationer, der er omhandlet i artikel 55 i forordning (EF) nr. 178/2002, bør defineres klart for at sikre en smidig og hurtig reaktion på sådanne situationer. Af samme årsager bør krisestabens rolle, sammensætning og praktiske funktion fastlægges.

| (16) | Evidensbaseret kommunikation i realtid til offentligheden og til handelspartnere er afgørende for, at man kan bidrage til at beskytte folkesundheden ved at undgå yderligere spredning af risici og til at genoprette tilliden til sikkerheden ved fødevarer eller foder, der ikke er berørt af en hændelse. Udformning af principper om gennemsigtighed og en kommunikationsstrategi er derfor væsentlige dele af krisestyringen. |
| --- | --- |

(16)

Evidensbaseret kommunikation i realtid til offentligheden og til handelspartnere er afgørende for, at man kan bidrage til at beskytte folkesundheden ved at undgå yderligere spredning af risici og til at genoprette tilliden til sikkerheden ved fødevarer eller foder, der ikke er berørt af en hændelse. Udformning af principper om gennemsigtighed og en kommunikationsstrategi er derfor væsentlige dele af krisestyringen.

| (17) | EFSA er blevet hørt om denne generelle plan, som også er blevet drøftet med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(17)

EFSA er blevet hørt om denne generelle plan, som også er blevet drøftet med medlemsstaterne i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand

1.   Ved denne afgørelse fastlægges den generelle plan for krisestyring på fødevare- og fodersikkerhedsområdet i overensstemmelse med artikel 55 i forordning (EF) nr. 178/2002.

2.   Planen omfatter følgende to typer situationer:

| a) | situationer, der kræver styrket koordinering på EU-plan, og |
| --- | --- |

a)

situationer, der kræver styrket koordinering på EU-plan, og

| b) | situationer, der kræver, at der oprettes en krisestab, der samler såvel Kommissionen som de relevante medlemsstater og EU-agenturer. |
| --- | --- |

b)

situationer, der kræver, at der oprettes en krisestab, der samler såvel Kommissionen som de relevante medlemsstater og EU-agenturer.

3.   I planen fastlægges også de praktiske procedurer, der er nødvendige for at styrke beredskabet og for at håndtere hændelser på EU-plan, herunder en kommunikationsstrategi i overensstemmelse med princippet om gennemsigtighed.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Den generelle plan finder anvendelse på situationer, der indebærer direkte eller indirekte risici for folkesundheden hidrørende fra fødevarer og foder, navnlig i forbindelse med farer i fødevarer og foder af biologisk, kemisk og fysisk art, for hvilke det må antages, at de ikke kan forebygges, elimineres eller reduceres til et acceptabelt niveau på grundlag af de eksisterende bestemmelser, eller at de ikke i tilstrækkeligt omfang kan håndteres alene ved anvendelse af artikel 53 og 54 i forordning (EF) nr. 178/2002.

Artikel 3

Formål

Formålet med denne afgørelse er at minimere omfanget og konsekvenserne af fødevarebårne eller foderbårne hændelser for folkesundheden ved at sikre styrket beredskab og effektiv styring.

Artikel 4

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

1)   »hændelse«: påvisning af en biologisk, kemisk eller fysisk fare i fødevarer, foder eller mennesker, som kan resultere i eller tyde på en mulig folkesundhedsmæssig risiko med eksponering af mere end én person for samme fare, eller en situation, hvor antallet af tilfælde hos mennesker eller påvisninger af en fare overstiger det forventede antal, og hvor der er tilfælde, der er relateret eller sandsynligvis relateret til den samme fødevare- eller foderkilde

»hændelse«

2)   »fødevarebåret udbrud«: som defineret i artikel 2, nr. 2), litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/99/EF (8)

»fødevarebåret udbrud«

8

3)   »krisestyringskoordinator«: en person og vedkommendes suppleant fra de europæiske instanser og fra kompetente myndigheder i medlemsstaterne, der fungerer som ét enkelt kontaktpunkt med henblik på at sikre en effektiv udveksling af oplysninger mellem alle de partnere, der er involveret i koordineringen af den generelle plan, samt en effektiv beslutningstagning og gennemførelse af aktioner, der hører under vedkommendes organisations kompetence.

»krisestyringskoordinator«

KAPITEL II

Beredskabsstrukturer og -procedurer

Artikel 5

Krisestyringskoordinatorer

Hver medlemsstat, EFSA og Kommissionen skal udpege én krisestyringskoordinator og dennes suppleant til at varetage de opgaver, der er anført i bilag I. Kommissionen ajourfører navnene og kontaktoplysningerne på de udpegede »krisestyringskoordinatorer« og deres suppleanter. Krisestyringskoordinatorerne skal afholde regelmæssige møder, mindst en gang om året, der tilrettelægges af Kommissionen, med det formål at fremlægge initiativer på EU-plan, udveksle nationale beredskabsplaner og sørge for opfølgning og evaluering af styringen af nylige kriser, jf. artikel 22.

Artikel 6

Varslings- og informationssystemer

Kommissionen skal forbinde systemet for tidlig varsling og reaktion (EWRS) med andre varslings- og informationssystemer på EU-plan, herunder det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder (RASFF). Indgivelsen af data via varslingsnetværkene skal harmoniseres yderligere.

Artikel 7

Laboratorier

Kommissionen og medlemsstaterne skal sikre, at der opretholdes et netværk af EU-referencelaboratorier og nationale referencelaboratorier og andre officielle laboratorier, jf. forordning (EU) 2017/625, der er parat til at yde hurtig analytisk støtte af høj kvalitet som krævet i forbindelse med de fleste væsentlige fødevare- og foderbårne farer.

Artikel 8

Uddannelse, øvelser og de mest avancerede værktøjer

Kommissionen skal tilbyde avancerede uddannelsesmoduler om beredskab vedrørende fødevarebårne kriser, undersøgelser af fødevarebårne udbrud og håndtering af andre hændelser inden for rammerne af Kommissionens program »Bedre uddannelse — større fødevaresikkerhed (BTSF)« (9), som tilskynder til en »One Health«-tilgang.

9

Kommissionen skal regelmæssigt arrangere simuleringsøvelser med medlemsstaterne vedrørende fødevare- og foderrelaterede hændelser, herunder kommunikationsaspekter i den forbindelse, og med fokus på beredskab og håndtering af hændelser. De relevante EU-agenturer skal deltage, og Kommissionen skal slutte sig til lignende øvelser, der arrangeres af agenturerne inden for deres kompetenceområde. Forekomsten af en større virkelig hændelse kan erstatte en sådan simuleringsøvelse. Kommissionen vil efter hver øvelse fremlægge specifikke konklusioner på det efterfølgende møde for de krisestyringskoordinatorer, der er omhandlet i artikel 5.

Kommissionen skal sørge for, at der følges op på et ordentligt beredskab i medlemsstaterne gennem vedligeholdelse og audit af nationale beredskabsplaner på fødevare- og foderområdet.

Kommissionen skal fremme anvendelsen af de mest avancerede værktøjer på EU-plan, f.eks. sporingsværktøjer, analyser til molekylær typebestemmelse (herunder helgenomsekventering) og udveksling af sådanne resultater i EFSA-ECDC-databasen vedrørende molekylær typebestemmelse af patogener, der er påvist i mennesker, dyr, fødevarer, foder og fødevare-/fodermiljø.

Artikel 9

Løbende indsamling, overvågning og analyse af oplysninger

Kommissionen skal løbende indsamle, overvåge og analysere oplysninger om grænseoverskridende direkte og indirekte grænseoverskridende trusler fra de kilder, der er opført i bilag II.

KAPITEL III

Styrket koordinering på EU-plan

Artikel 10

Situationer, der kræver styrket koordinering på EU-plan

1.   I de situationer, der er beskrevet i stk. 2, skal Kommissionen styrke koordineringen på EU-plan med henblik på håndteringen af en hændelse på grundlag af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 9, og i tæt samarbejde med de relevante EU-organer for risikovurdering.

2.   Der skal være en styrket koordinering på EU-plan, jf. stk. 1, hvis:

| a) | der






  i) | i to eller flere medlemsstater er identificeret en direkte eller indirekte folkesundhedsmæssig risiko som følge af en påvist fare i fødevarer eller foder med en epidemiologisk forbindelse (f.eks. tilfælde og/eller dødsfald hos mennesker i forskellige medlemsstater med pålidelig analytisk eller epidemiologisk evidens vedrørende en sådan forbindelse) og/eller en sporbarhedsrelateret forbindelse (f.eks. distribution af muligvis kontaminerede fødevarer eller foderstoffer til forskellige medlemsstater)
  eller |
| --- | --- | --- |

a)

der

i)

i to eller flere medlemsstater er identificeret en direkte eller indirekte folkesundhedsmæssig risiko som følge af en påvist fare i fødevarer eller foder med en epidemiologisk forbindelse (f.eks. tilfælde og/eller dødsfald hos mennesker i forskellige medlemsstater med pålidelig analytisk eller epidemiologisk evidens vedrørende en sådan forbindelse) og/eller en sporbarhedsrelateret forbindelse (f.eks. distribution af muligvis kontaminerede fødevarer eller foderstoffer til forskellige medlemsstater)

eller

| ii) | er identificeret en alvorlig potentiel konsekvens af den påviste fare for det indre markeds funktion på fødevare- eller foderområdet |
| --- | --- |

ii)

er identificeret en alvorlig potentiel konsekvens af den påviste fare for det indre markeds funktion på fødevare- eller foderområdet

og

| b) | der er






  i) | betydelige konsekvenser for sundheden i forbindelse med den påviste fare eller |
| --- | --- | --- |

b)

der er

i)

betydelige konsekvenser for sundheden i forbindelse med den påviste fare eller

| ii) | uenighed blandt medlemsstaterne om, hvad der skal gøres, eller |
| --- | --- |

ii)

uenighed blandt medlemsstaterne om, hvad der skal gøres, eller

| iii) | problemer med at identificere risikokilden. |
| --- | --- |

iii)

problemer med at identificere risikokilden.

3.   Medlemsstaternes kompetente myndigheder og EU-institutionerne kan anmode Kommissionen om at styrke sin koordinering på grundlag af kriterierne i stk. 2, litra a) og b).

Artikel 11

Praktiske procedurer for styrket koordinering på EU-plan

Kommissionens koordinering af de relevante tjenestegrenes håndtering af en hændelse består af de procedurer, der er beskrevet i kapitel V.

KAPITEL IV

Oprettelse af en krisestab

Artikel 12

Situation, der kræver, at der oprettes en krisestab

1.   I de situationer, der er beskrevet i stk. 2, opretter Kommissionen en krisestab i overensstemmelse med artikel 56 i forordning (EF) nr. 178/2002 (i det følgende benævnt »krisestaben«).

2.   Der kræves oprettelse af en krisestab, hvis:

| a) | der er identificeret en direkte eller indirekte risiko for folkesundheden i to eller flere medlemsstater, som resulterer i en stor omdømmemæssig, oplevelsesmæssig eller politisk følsomhed,
  og |
| --- | --- |

a)

der er identificeret en direkte eller indirekte risiko for folkesundheden i to eller flere medlemsstater, som resulterer i en stor omdømmemæssig, oplevelsesmæssig eller politisk følsomhed,

og

| b) | der er






  i) | en alvorlig risiko for menneskers sundhed, navnlig i tilfælde, hvor der forekommer eller kan forventes et stort antal dødsfald,
  eller |
| --- | --- | --- |

b)

der er

i)

en alvorlig risiko for menneskers sundhed, navnlig i tilfælde, hvor der forekommer eller kan forventes et stort antal dødsfald,

eller

| ii) | en gentagelse af hændelser, der medfører en alvorlig risiko for menneskers sundhed,
  eller |
| --- | --- |

ii)

en gentagelse af hændelser, der medfører en alvorlig risiko for menneskers sundhed,

eller

| iii) | mistanke om eller indikation af biologisk eller kemisk terror eller betydelig radioaktiv kontaminering. |
| --- | --- |

iii)

mistanke om eller indikation af biologisk eller kemisk terror eller betydelig radioaktiv kontaminering.

Artikel 13

Krisestabens rolle

1.   Krisestaben er ansvarlig for hurtigt at udforme, koordinere og gennemføre en krisereaktionsstrategi, herunder kommunikationsaspekter i den forbindelse. Når kontamineringskilden er identificeret, skal krisestaben med bistand fra EFSA og, hvor det er nødvendigt, andre eksperter, koordinere sporbarhedsundersøgelsen (sporing tilbage og fremad) og nøje følge op på tilbagetrækningen og tilbagekaldelsen af produkterne, hvis de berørte fødevarer/foderstoffer er blevet distribueret blandt flere medlemsstater.

2.   De enkelte berørte medlemsstater er ansvarlige for gennemførelsen af sporbarhedsundersøgelser, tilbagetrækninger og tilbagekaldelser på deres område.

Artikel 14

Praktiske procedurer for krisestaben

1.   For at udføre de opgaver, der er fastsat i artikel 57 i forordning (EF) nr. 178/2002 og nærmere beskrevet i denne afgørelses artikel 8-10, finder procedurerne i kapitel V i denne afgørelse tilsvarende anvendelse.

2.   Krisestabens medlemmer skal til stadighed være til rådighed under krisen.

Artikel 15

Krisestabens sammensætning og arbejde i praksis

1.   Krisestaben består af medlemmerne af netværket af krisestyringskoordinatorer (eller disses suppleanter) fra Kommissionen, fra EFSA, som minimum fra de medlemsstater, der er direkte berørt, og, om nødvendigt, andre specialiserede repræsentanter for Kommissionen, EFSA, ECDC, og, hvis det er relevant, andre EU-agenturer samt den eller de direkte berørte medlemsstater. Kommunikationsspecialister i de relevante organer på nationalt plan og EU-plan skal også udgøre en del af krisestaben.

2.   Krisestaben kan også overveje at høre andre eksperter eller hele netværket af krisestyringskoordinatorer, hvis det er nødvendigt for krisestyringen, og kan anmode om permanent bistand eller ad hoc-bistand fra specifikke eksperter.

3.   Krisestaben har Kommissionens krisestyringskoordinator (eller dennes suppleant) som formand. Han/hun sørger for, at krisestabens arbejdsgange er effektive, og fordeler arbejdsopgaverne mellem medlemmerne under hensyntagen til de enkeltes kompetence. Så snart krisestaben er oprettet, indbyder formanden medlemmerne af krisestyringskoordinatornetværket til et første møde.

4.   Formanden sikrer koordineringen mellem krisestabens arbejde og beslutningsprocessen. Han/hun bistås af den eller de relevante tekniske eksperter i den eller de berørte tekniske kontorer i Kommissionen.

5.   Krisestyringskoordinatorer fra de berørte medlemsstater skal sikre deltagelse i krisestabens møder og audio- og videokonferencer, idet deltagerne skal være til rådighed samt have den rette ekspertise og et passende ansvarsniveau. EFSA, ECDC og de berørte EU-referencelaboratorier yder om nødvendigt videnskabelig og teknisk bistand inden for rammerne af deres kompetence.

6.   Krisestaben er ansvarlig for at opretholde tæt kontakt og informationsudveksling med de berørte interessenter.

7.   Krisestaben er ansvarlig for at udarbejde den koordinerede strategi for kommunikation over for offentligheden og navnlig sørge for evidensbaserede budskaber i realtid.

8.   Kommissionen yder den nødvendige sekretærbistand til afholdelse af møder i krisestaben (f.eks. udarbejdelse af referater og andre administrative behov) og stiller de menneskelige og materielle ressourcer til rådighed for krisestaben, som er nødvendige for krisestyringen (f.eks. mødelokaler, kommunikationsmidler osv.). Krisestaben skal anvende de eksisterende tekniske ordninger for de eksisterende varslingsnetværk til at kommunikere eller formidle oplysninger, navnlig til at videreformidle anmodninger om oplysninger og til at indsamle disse oplysninger.

Artikel 16

Afslutning på krisen

Procedurerne i artikel 14 og 15 opretholdes, indtil krisen er afsluttet.

Efter høring af krisestaben træffer Kommissionen afgørelse om, hvorvidt krisen er helt afsluttet eller kan nedgraderes til en hændelse, der kun kræver styrket koordinering på EU-plan. Hvis der træffes en sådan afgørelse, skal alle medlemmer af krisestaben underrettes om afslutningen.

Ud over de oplysninger, der er indsendt via RASFF, om de berørte produkter og de foranstaltninger, der er truffet, kan Kommissionen anmode medlemsstaterne om at fremlægge oplysninger om nye tilfælde hos mennesker med henblik på at vurdere tendenser og træffe afgørelse om afslutning på krisen.

Artikel 17

»Efter krise«-vurdering

Kommissionen skal udarbejde en rapport som minimum efter hver situation, der kræver, at der oprettes en krisestab, og rapporten skal indeholde en vurdering efter en hændelse, herunder en høring af de berørte interessenter og andre relevante interessenter.

På baggrund af denne vurdering skal der afholdes et møde mellem alle krisestyringskoordinatorer for at identificere potentielle nyttige erfaringer og, hvor det er relevant, fremhæve eventuelle nødvendige forbedringer, der er påkrævet i forbindelse med de operationelle procedurer og værktøjer, der anvendes i forbindelse med krisestyring.

KAPITEL V

Procedurer for håndtering af hændelser

Artikel 18

De vigtigste praktiske procedurer

Kommissionens koordinering af de relevante tjenestegrenes håndtering af en hændelse består af følgende, alt efter hvad der er relevant:

| a) | en analyse af de data, der indsendes via det relevante hurtige varslingssystem (RASFF og/eller EWRS) med henblik på at konstatere situationer som omhandlet i artikel 10 eller 12 |
| --- | --- |

a)

en analyse af de data, der indsendes via det relevante hurtige varslingssystem (RASFF og/eller EWRS) med henblik på at konstatere situationer som omhandlet i artikel 10 eller 12

| b) | når der konstateres situationer som omhandlet i artikel 10 eller 12, en identifikation af datamangler og anmodning til medlemsstater eller interessenter om at indsende yderligere oplysninger gennem det relevante hurtige varslingssystem og sporing tilbage og fremad af de implicerede fødevarer og foderstoffer |
| --- | --- |

b)

når der konstateres situationer som omhandlet i artikel 10 eller 12, en identifikation af datamangler og anmodning til medlemsstater eller interessenter om at indsende yderligere oplysninger gennem det relevante hurtige varslingssystem og sporing tilbage og fremad af de implicerede fødevarer og foderstoffer

| c) | organisering af video- eller audiokonferencer med de berørte medlemsstater, EU-agenturer (EFSA og, hvor det er relevant, ECDC og andre vurderingsorganer), relevante EU-referencelaboratorier, eksperter, herunder det netværk af krisestyringskoordinatorer, der er omhandlet i artikel 5, og om nødvendigt suppleret med repræsentanter for fødevaresikkerheds- og folkesundhedsmyndighederne |
| --- | --- |

c)

organisering af video- eller audiokonferencer med de berørte medlemsstater, EU-agenturer (EFSA og, hvor det er relevant, ECDC og andre vurderingsorganer), relevante EU-referencelaboratorier, eksperter, herunder det netværk af krisestyringskoordinatorer, der er omhandlet i artikel 5, og om nødvendigt suppleret med repræsentanter for fødevaresikkerheds- og folkesundhedsmyndighederne

| d) | koordinering af en indledende vurdering af konsekvenserne for folkesundheden sammen med medlemsstaterne og EU-agenturerne |
| --- | --- |

d)

koordinering af en indledende vurdering af konsekvenserne for folkesundheden sammen med medlemsstaterne og EU-agenturerne

| e) | koordinering af kommunikationslinjer og foranstaltninger mellem Kommissionen, medlemsstaterne og EFSA og, hvor det er relevant, andre EU-agenturer, handelspartnere og andre relevante interessenter |
| --- | --- |

e)

koordinering af kommunikationslinjer og foranstaltninger mellem Kommissionen, medlemsstaterne og EFSA og, hvor det er relevant, andre EU-agenturer, handelspartnere og andre relevante interessenter

| f) | udsendelse af eksperter på stedet, når det er nødvendigt for at støtte undersøgelserne |
| --- | --- |

f)

udsendelse af eksperter på stedet, når det er nødvendigt for at støtte undersøgelserne

| g) | afhængigt af situationen, anvendelse af en del af eller hele netværket af krisestyringskoordinatorer til at indsamle og distribuere oplysninger og koordinere de relevante nævnte foranstaltninger. |
| --- | --- |

g)

afhængigt af situationen, anvendelse af en del af eller hele netværket af krisestyringskoordinatorer til at indsamle og distribuere oplysninger og koordinere de relevante nævnte foranstaltninger.

Artikel 19

Supplerende praktiske procedurer

Kommissionen skal derudover i fællesskab med EFSA og, hvor det er relevant, ECDC udarbejde en række supplerende procedurer og værktøjer med henblik på at nå til en afslutning af hændelsen så hurtigt som muligt og begrænse dens konsekvenser for folkesundheden. Disse procedurer kan bl.a. omfatte:

| a) | en hurtig karakterisering og hurtig identifikation af kilder til udbrud ved hjælp af vedligeholdelse og anvendelse af en database til molekylær typebestemmelse af patogener, der er påvist i mennesker, dyr, fødevarer og foder |
| --- | --- |

a)

en hurtig karakterisering og hurtig identifikation af kilder til udbrud ved hjælp af vedligeholdelse og anvendelse af en database til molekylær typebestemmelse af patogener, der er påvist i mennesker, dyr, fødevarer og foder

| b) | i tilfælde af en biologisk risiko, fælles hurtige sygdomsudbrudsvurderinger fra EFSA og ECDC i henhold til en aftalt operativ standardprocedure |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af en biologisk risiko, fælles hurtige sygdomsudbrudsvurderinger fra EFSA og ECDC i henhold til en aftalt operativ standardprocedure

| c) | en ramme for en hurtig vurdering af kemiske risici fra EFSA |
| --- | --- |

c)

en ramme for en hurtig vurdering af kemiske risici fra EFSA

| d) | procedurer til overvågning af virkningerne af de trufne foranstaltninger. |
| --- | --- |

d)

procedurer til overvågning af virkningerne af de trufne foranstaltninger.

KAPITEL VI

Kommunikation

Artikel 20

Gennemsigtighed og kommunikation

Der gælder særlige regler om tavshedspligt, jf. artikel 52 i forordning (EF) nr. 178/2002, for udveksling af oplysninger inden for rammerne af RASFF-netværket. Når der konstateres en risiko, skal kommunikationen primært, proaktivt og reaktivt adressere spørgsmål, der er rejst af medierne, offentligheden eller handelspartnerne om de konstaterede farer, den risiko, de udgør, og de foranstaltninger, der er truffet.

Artikel 21

Kommunikationsstrategi under alle hændelser

1.   Under en hændelse skal Kommissionen som en del af reaktionen koordinere klare, målrettede og effektive oplysninger til offentligheden om vurderingen og styringen af risikoen, herunder usikkerheden. Oplysninger til offentligheden skal være rettidige, solide, pålidelige og sammenhængende på tværs af Unionen og dens medlemsstater. Kommissionen, EFSA, ECDC og medlemsstaterne skal koordinere deres kommunikation på en gennemsigtig måde for at undgå budskaber, der er dårligt i tråd med hinanden, og modstridende oplysninger.

2.   Som led i koordineringen skal Kommissionen, EFSA, ECDC (i de tilfælde, hvor sidstnævnte har særlig kompetence) og medlemsstaterne på forhånd underrette hinanden om planlagte bekendtgørelser, der er relevante for dem, og som har relation til udbruddet (f.eks. via audiokonferencer). Endvidere skal medlemsstaterne straks underrette de berørte ledere af fødevarevirksomheder, når der er indsamlet pålidelig dokumentation om en mulig kilde til et udbrud.

3.   Medlemsstaterne skal informeres via deres krisestyringskoordinatorer for at sikre en sammenhængende risikokommunikation. Kommissionen skal holde Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder og Udvalget for Sundhedssikkerhed orienteret om krisestyringen og dens kommunikationsstrategi.

4.   WHO International Network of Food Safety Authorities (INFOSAN) skal anvendes, når handel fra eller til tredjelande påvirkes af den pågældende fare, uden at det berører behovet for yderligere bilateral udveksling af oplysninger med handelspartnere og kompetente myndigheder i tredjelande.

5.   Kommissionen og medlemsstaterne skal give yderligere oplysninger til relevante internationale organisationer som f.eks. Verdenssundhedsorganisationen (WHO), Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) og De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO).

6.   De nærmere opgaver i forbindelse med krisekommunikation inden for krisestyringskoordinatorernes netværk er fastlagt i bilag I.

Artikel 22

Krisestabens specifikke kommunikationsstrategi

1.   I tilfælde af en situation, der kræver, at der oprettes en krisestab, skal krisestaben koordinere kommunikationen og straks udforme en specifik kommunikationsstrategi med henblik på at holde offentligheden underrettet om risiciene og de trufne foranstaltninger. Kommissionen skal udarbejde en standardskabelon for en sådan strategi. Kommunikationsstrategien skal identificere nøglebudskaber for de vigtigste målgrupper og de vigtigste kommunikationsmidler til at formidle dem.

2.   Ved at anvende de praktiske procedurer, der er omhandlet i kapitel V, skal kommunikationsstrategien tage sigte på at informere offentligheden og de økonomiske aktører, herunder fødevarehandelspartnere, via:

| a) | sammenhængende og koordinerede budskaber |
| --- | --- |

a)

sammenhængende og koordinerede budskaber

| b) | effektiv kommunikation om risici |
| --- | --- |

b)

effektiv kommunikation om risici

| c) | fremhævelse af de igangværende undersøgelser og forholdsregler, når kilden er usikker |
| --- | --- |

c)

fremhævelse af de igangværende undersøgelser og forholdsregler, når kilden er usikker

| d) | pålidelig dokumentation (resultater af analyser, epidemiologisk dokumentation osv.) til støtte for de holdninger, der er indtaget, og de foranstaltninger, der er truffet |
| --- | --- |

d)

pålidelig dokumentation (resultater af analyser, epidemiologisk dokumentation osv.) til støtte for de holdninger, der er indtaget, og de foranstaltninger, der er truffet

| e) | forsikringer om, at produkter, der ikke er involveret i krisen, er sikre, herunder klare oplysninger om typen/typerne af de eller de berørte produkter i forhold til de produkter, der ikke er berørt |
| --- | --- |

e)

forsikringer om, at produkter, der ikke er involveret i krisen, er sikre, herunder klare oplysninger om typen/typerne af de eller de berørte produkter i forhold til de produkter, der ikke er berørt

| f) | meddelelser om vellykkede foranstaltninger og opnåede resultater på grundlag af pålidelig dokumentation, f.eks. identifikation og tilbagetrækning af berørte varepartier som følge af en effektiv undersøgelse. |
| --- | --- |

f)

meddelelser om vellykkede foranstaltninger og opnåede resultater på grundlag af pålidelig dokumentation, f.eks. identifikation og tilbagetrækning af berørte varepartier som følge af en effektiv undersøgelse.

3.   De medlemsstater, der er direkte berørt af hændelsen og i kraft deraf er medlemmer af krisestaben, skal bestræbe sig på at sikre, at deres kommunikationsindsats hænger sammen med den kommunikationsstrategi, der er vedtaget af krisestaben.

4.   Kommunikationsstrategien skal omfatte oprettelse af hensigtsmæssige kontakter med berørte tredjelande, så disse har adgang til klare, nøjagtige og sammenhængende oplysninger om, hvordan styringen af den pågældende krise udvikler sig.

KAPITEL VII

Afsluttende bestemmelser

Artikel 23

Flerårig plan

Kommissionen skal udarbejde en 5-årig plan til gennemførelse af den generelle plan, og den skal ajourføres hvert 5. år derefter på grundlag af identificerede behov.

Artikel 24

Ophævelse

Beslutning 2004/478/EF ophæves.

Artikel 25

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. februar 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslutning 2004/478/EF af 29. april 2004 om vedtagelse af en generel plan for krisestyring på fødevare- og foderområdet (EUT L 160 af 30.4.2004, s. 98).

2

(3)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, »The REFIT evaluation of the General Food Law (Regulation (EC) No 178/2002)«, SWD(2018) 37 final af 15.1.2018.

3

(4)  https://ec.europa.eu/energy/en/group-experts.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU af 22. oktober 2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og om ophævelse af beslutning nr. 2119/98/EF (EUT L 293 af 5.11.2013, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1).

6

(7)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/rasff_fipronil-incident_conclusions_201709.pdf.

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/99/EF af 17. november 2003 om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser, om ændring af Rådets beslutning 90/424/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 92/117/EØF (EUT L 325 af 12.12.2003, s. 31).

8

(9)  https://ec.europa.eu/food/safety/btsf_en.

9

---

BILAG I

Krisestyringskoordinatorernes opgaver, jf. Artikel 5

Generelle opgaver

Krisestyringskoordinatoren for hver medlemsstat skal fungere som ét enkelt kontaktpunkt med henblik på at sikre:

| — | koordinering i tilfælde af fødevarebårne eller foderbårne hændelser eller kriser på nationalt plan |
| --- | --- |

—

koordinering i tilfælde af fødevarebårne eller foderbårne hændelser eller kriser på nationalt plan

| — | effektiv udnyttelse af varslingsnetværkene i tilfælde af en hændelse eller en krisesituation |
| --- | --- |

—

effektiv udnyttelse af varslingsnetværkene i tilfælde af en hændelse eller en krisesituation

| — | fremlæggelse på anmodning af Kommissionen af deres nationale beredskabsplan i forbindelse med møder for krisestyringskoordinatorer |
| --- | --- |

—

fremlæggelse på anmodning af Kommissionen af deres nationale beredskabsplan i forbindelse med møder for krisestyringskoordinatorer

| — | deltagelse i og opfølgning på audiokonferencer, der organiseres af Kommissionen i en situation med styrket koordinering eller en krisesituation |
| --- | --- |

—

deltagelse i og opfølgning på audiokonferencer, der organiseres af Kommissionen i en situation med styrket koordinering eller en krisesituation

| — | tilbagemelding til mødet, når krisen er overstået, om mulige mangler og områder, hvor der kan ske forbedringer |
| --- | --- |

—

tilbagemelding til mødet, når krisen er overstået, om mulige mangler og områder, hvor der kan ske forbedringer

| — | etablering af stærke forbindelser mellem krisestyringskoordinatorer og opbygning af tillid blandt partnerne gennem udveksling af erfaringer |
| --- | --- |

—

etablering af stærke forbindelser mellem krisestyringskoordinatorer og opbygning af tillid blandt partnerne gennem udveksling af erfaringer

| — | deltagelse i nationale og europæiske simuleringsøvelser, herunder dem, der organiseres af EFSA og andre europæiske instanser. |
| --- | --- |

—

deltagelse i nationale og europæiske simuleringsøvelser, herunder dem, der organiseres af EFSA og andre europæiske instanser.

Krisekommunikationsopgaver

Krisestyringskoordinatorerne skal inden for rammerne af deres beføjelser også være ansvarlige for koordineringen af krisekommunikationen på nationalt plan og EU-plan, f.eks. om trufne foranstaltninger og sundhedsrelaterede anbefalinger, osv.

Kommunikationsopgaverne omfatter:

| — | sikkerhed for overholdelse af de principper om gennemsigtighed og den kommunikationsstrategi, der er fastsat i kapitel VI, på nationalt plan |
| --- | --- |

—

sikkerhed for overholdelse af de principper om gennemsigtighed og den kommunikationsstrategi, der er fastsat i kapitel VI, på nationalt plan

| — | hjælp til at fastlægge en overordnet kommunikationsstrategi for håndtering af fødevarebårne eller foderbårne hændelser eller kriser |
| --- | --- |

—

hjælp til at fastlægge en overordnet kommunikationsstrategi for håndtering af fødevarebårne eller foderbårne hændelser eller kriser

| — | ydelse af krisekommunikationsekspertise og -vejledning til beslutningstagere, f.eks. om, hvordan man præsenterer sundhedsmæssige foranstaltninger for offentligheden |
| --- | --- |

—

ydelse af krisekommunikationsekspertise og -vejledning til beslutningstagere, f.eks. om, hvordan man præsenterer sundhedsmæssige foranstaltninger for offentligheden

| — | udarbejdelse af nøglebudskaber/holdninger, der skal indtages (LTT), blandt partnere under en hændelse eller en krise via de dertil indrettede netværk eller audiokonferencer |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af nøglebudskaber/holdninger, der skal indtages (LTT), blandt partnere under en hændelse eller en krise via de dertil indrettede netværk eller audiokonferencer

| — | formidling af nøglebudskaber via sociale medier og andre redskaber (f.eks. specifik webside), herunder om nødvendigt EFSA's netværk af kommunikationseksperter |
| --- | --- |

—

formidling af nøglebudskaber via sociale medier og andre redskaber (f.eks. specifik webside), herunder om nødvendigt EFSA's netværk af kommunikationseksperter

| — | overvågning af mediereaktioner og kilder til den offentlige mening (f.eks. sociale medier) under en hændelse eller en krise og rapportering tilbage til netværket |
| --- | --- |

—

overvågning af mediereaktioner og kilder til den offentlige mening (f.eks. sociale medier) under en hændelse eller en krise og rapportering tilbage til netværket

| — | koordinering af efterspørgselsbaserede kommunikationsværktøjer (f.eks. ofte stillede spørgsmål, hotlines osv.) |
| --- | --- |

—

koordinering af efterspørgselsbaserede kommunikationsværktøjer (f.eks. ofte stillede spørgsmål, hotlines osv.)

| — | sikring af overensstemmelse med EFSA's og ECDC's risikovurderinger, herunder fælles hurtige vurderinger af udbrud, og tilhørende kommunikationsaktiviteter |
| --- | --- |

—

sikring af overensstemmelse med EFSA's og ECDC's risikovurderinger, herunder fælles hurtige vurderinger af udbrud, og tilhørende kommunikationsaktiviteter

| — | besvarelse af høring om EFSA's og ECDC's kommunikation under en krisesituation angående videnskabelig risikokommunikation, inden den frigives. |
| --- | --- |

—

besvarelse af høring om EFSA's og ECDC's kommunikation under en krisesituation angående videnskabelig risikokommunikation, inden den frigives.

---

BILAG II

Kilder til indsamling af oplysninger om hændelser, jf. Artikel 9

Kommissionen skal løbende overvåge og indsamle oplysninger fra:

| (1) | det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder (RASFF), jf. artikel 50 i forordning (EF) nr. 178/2002 |
| --- | --- |

(1)

det hurtige varslingssystem for fødevarer og foder (RASFF), jf. artikel 50 i forordning (EF) nr. 178/2002

| (2) | hvis det er relevant, systemet for tidlig varsling og reaktion (EWRS), jf. artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU (1) |
| --- | --- |

(2)

hvis det er relevant, systemet for tidlig varsling og reaktion (EWRS), jf. artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU (1)

| (3) | EFSA, herunder fra EFSA's videnskabelige netværk (2) |
| --- | --- |

(3)

EFSA, herunder fra EFSA's videnskabelige netværk (2)

| (4) | ECDC, herunder fra informationssystemet Epidemic Intelligence Information System (EPIS) (3), en kommunikationsplatform, der giver udpegede folkesundhedseksperter og eksperter i fødevaresikkerhed mulighed for at udveksle tekniske oplysninger med henblik på at vurdere, om aktuelle og nye trusler mod folkesundheden har en potentiel konsekvens i Europa |
| --- | --- |

(4)

ECDC, herunder fra informationssystemet Epidemic Intelligence Information System (EPIS) (3), en kommunikationsplatform, der giver udpegede folkesundhedseksperter og eksperter i fødevaresikkerhed mulighed for at udveksle tekniske oplysninger med henblik på at vurdere, om aktuelle og nye trusler mod folkesundheden har en potentiel konsekvens i Europa

| (5) | EFSA's/ECDC's fælles datasamling vedrørende molekylær typebestemmelse |
| --- | --- |

(5)

EFSA's/ECDC's fælles datasamling vedrørende molekylær typebestemmelse

| (6) | EFSA's/ECDC's årlige sammenfattende EU-rapport om tendenser i og kilder til zoonoser, zoonotiske agenser og fødevarebårne udbrud (4) |
| --- | --- |

(6)

EFSA's/ECDC's årlige sammenfattende EU-rapport om tendenser i og kilder til zoonoser, zoonotiske agenser og fødevarebårne udbrud (4)

| (7) | Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder (5) |
| --- | --- |

(7)

Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder (5)

| (8) | netværket af EU-referencelaboratorier og nationale referencelaboratorier (6) |
| --- | --- |

(8)

netværket af EU-referencelaboratorier og nationale referencelaboratorier (6)

| (9) | Udvalget for Sundhedssikkerhed (HSC) (7) |
| --- | --- |

(9)

Udvalget for Sundhedssikkerhed (HSC) (7)

| (10) | informationsstyringssystemet for offentlig kontrol (IMSOC), et planlagt elektronisk system, der integrerer og om nødvendigt ajourfører alle relevante eksisterende informationssystemer, der forvaltes af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 131-136 i forordning (EU) 2017/625 |
| --- | --- |

(10)

informationsstyringssystemet for offentlig kontrol (IMSOC), et planlagt elektronisk system, der integrerer og om nødvendigt ajourfører alle relevante eksisterende informationssystemer, der forvaltes af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 131-136 i forordning (EU) 2017/625

| (11) | fællesskabsordningen for hurtig udveksling af information i tilfælde af strålingsfare (ECURIE) |
| --- | --- |

(11)

fællesskabsordningen for hurtig udveksling af information i tilfælde af strålingsfare (ECURIE)

| (12) | direkte kontakter med andre EU-agenturer end EFSA (f.eks. ECDC, ECHA og EMA), medlemsstaterne og private interessenter |
| --- | --- |

(12)

direkte kontakter med andre EU-agenturer end EFSA (f.eks. ECDC, ECHA og EMA), medlemsstaterne og private interessenter

relevante internationale organisationer som f.eks. Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE), De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO), navnlig gennem det internationale netværk af fødevaresikkerhedsmyndigheder (International Food Safety Authorities Network) (INFOSAN) (8) og i forbindelse med det internationale sundhedsregulativ (IHR) (9) og det globale sundhedssikkerhedsinitiativ (10).

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1082/2013/EU af 22. oktober 2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og om ophævelse af beslutning nr. 2119/98/EF (EUT L 293 af 5.11.2013, s. 1).

(2)  http://efsa.europa.eu/en/science/wgs-and-networks

(3)  https://ecdc.europa.eu/en/publications-data/epidemic-intelligence-information-system-epis

(4)  Seneste udgave: http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4634

(5)  https://ec.europa.eu/food/committees/paff_en

(6)  https://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/legislation/ref-labs_en

(7)  https://ec.europa.eu/health/preparedness_response/risk_management/hsc_en

(8)  http://www.who.int/foodsafety/areas_work/infosan/en/

(9)  http://www.who.int/topics/international_health_regulations/en/

(10)  http://www.ghsi.ca/english/index.asp

---