# Euroopa Liidu L 100/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 100 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik11. aprill 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 100

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik11. aprill 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/572, 8. aprill 2019, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatuse Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/573, 8. aprill 2019, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/574, 4. aprill 2019, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Paška sol (KPN)] | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/575, 4. aprill 2019, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus Cebreros (KPN) | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/576, 10. aprill 2019, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes | 7 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/577, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse Küprose Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 42 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/578, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse Taani Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 43 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/579, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse Luksemburgi Suurhertsogiriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 44 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/580, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse kaks Saksamaa Liitvabariigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja üks asendusliige | 45 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/581, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse Kreeka Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 46 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/582, 3. aprill 2019, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 uute väikeste tarbesõidukite tootjakohase keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused 2017. kalendriaasta kohta ning Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmete puhul 2014., 2015. ja 2016. kalendriaasta kohta või muudetakse neid
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2342 all)

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/583, 3. aprill 2019, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 sõiduautode tootjakohase keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused 2017. kalendriaasta kohta ning teatavate Volkswageni heiteühendusse kuuluvate tootjate puhul 2014., 2015. ja 2016. kalendriaasta kohta või muudetakse neid
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2359 all)

   (
  1
  ) | 66 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/572, 8. aprill 2019, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatuse Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

1

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/573, 8. aprill 2019, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/574, 4. aprill 2019, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Paška sol (KPN)]

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/575, 4. aprill 2019, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus Cebreros (KPN)

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/576, 10. aprill 2019, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes

7

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/577, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse Küprose Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

42

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/578, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse Taani Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

43

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/579, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse Luksemburgi Suurhertsogiriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

44

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/580, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse kaks Saksamaa Liitvabariigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja üks asendusliige

45

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/581, 8. aprill 2019, millega nimetatakse ametisse Kreeka Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

46

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/582, 3. aprill 2019, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 uute väikeste tarbesõidukite tootjakohase keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused 2017. kalendriaasta kohta ning Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmete puhul 2014., 2015. ja 2016. kalendriaasta kohta või muudetakse neid
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2342 all)

   (
  1
  )

2

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2342 all)

1

47

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/583, 3. aprill 2019, millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 sõiduautode tootjakohase keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused 2017. kalendriaasta kohta ning teatavate Volkswageni heiteühendusse kuuluvate tootjate puhul 2014., 2015. ja 2016. kalendriaasta kohta või muudetakse neid
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2359 all)

   (
  1
  )

2

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2359 all)

1

66

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/572,

8. aprill 2019,

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatuse Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/61 (2) allkirjastati 13. detsembril 2017 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatus 1 („muudatus 1“), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/61 (2) allkirjastati 13. detsembril 2017 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatus 1 („muudatus 1“), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (2) | Muudatusega 1 laiendatakse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu („leping“) lepinguosaliste vahel tehtava koostöö valdkondi, kus on võimalik vastastikku tunnustada kinnitusi ja järeldusi nõuetele vastavuse kohta, et optimeerida ressursside kasutamist ja vähendada kulusid, säilitades samas lennutranspordi ohutuse kõrge taseme. |
| --- | --- |

(2)

Muudatusega 1 laiendatakse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu („leping“) lepinguosaliste vahel tehtava koostöö valdkondi, kus on võimalik vastastikku tunnustada kinnitusi ja järeldusi nõuetele vastavuse kohta, et optimeerida ressursside kasutamist ja vähendada kulusid, säilitades samas lennutranspordi ohutuse kõrge taseme.

| (3) | Muudatus 1 tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Muudatus 1 tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatus 1 kiidetakse liidu nimel heaks (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel muudatuse 1 artiklis 3 sätestatud teate.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 8. aprill 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  13. detsembri 2018. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 21. märtsi 2017. aasta otsus (EL) 2018/61 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatuse Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 11, 16.1.2018, lk 1).

2

(3)  Muudatuse 1 tekst on avaldatud ELTs L 11, 16.1.2018, lk 3 koos allkirjastamise otsusega.

3

---

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/3

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/573,

8. aprill 2019,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2 ning artikleid 207 ja 211 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule (2) (edaspidi „üldleping“) kirjutati alla 8. detsembril 1997 ja see jõustus 1. oktoobril 2000. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule (2) (edaspidi „üldleping“) kirjutati alla 8. detsembril 1997 ja see jõustus 1. oktoobril 2000.

| (2) | Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia ühinemine üldlepinguga kokku liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja Mehhiko Ühendriikide vahel sõlmitava üldlepingu protokolliga. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia ühinemine üldlepinguga kokku liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja Mehhiko Ühendriikide vahel sõlmitava üldlepingu protokolliga.

| (3) | 14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Mehhiko Ühendriikidega üldlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvessevõtmiseks lisatava kolmanda lisaprotokolli (edaspidi „protokoll“) sõlmimiseks. Läbirääkimised on edukalt lõpule viidud ja protokollile kirjutati alla 27. novembril 2018. aastal vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2024 (3). |
| --- | --- |

(3)

14. septembril 2012 andis nõukogu komisjonile loa alustada läbirääkimisi Mehhiko Ühendriikidega üldlepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvessevõtmiseks lisatava kolmanda lisaprotokolli (edaspidi „protokoll“) sõlmimiseks. Läbirääkimised on edukalt lõpule viidud ja protokollile kirjutati alla 27. novembril 2018. aastal vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2024 (3).

| (4) | Protokoll tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Protokoll tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmas lisaprotokoll (4) kiidetakse liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu ja selle liikmesriikide nimel protokolli artikli 5 lõikes 2 sätestatud teate (5).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 8. aprill 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  12. veebruari 2019. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  EÜT L 276, 28.10.2000, lk 45.

2

(3)  Nõukogu 22. mai 2018. aasta otsus (EL) 2018/2024 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mehhiko Ühendriikide vahelisele majanduspartnerlust, poliitilist kooskõlastamist ja koostööd käsitlevale lepingule Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud kolmanda lisaprotokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 325, 20.12.2018, lk 1).

3

(4)  Protokolli tekst on avaldatud ELTs L 325, 20.12.2018, lk 3, koos allkirjastamise otsusega.

4

(5)  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

MÄÄRUSED

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/574,

4. aprill 2019,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Paška sol“ (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Paška sol“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Paška sol“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Paška sol“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Paška sol“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Paška sol“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.6 „sool“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 449, 13.12.2018, lk 17.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/575,

4. aprill 2019,

millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus „Cebreros“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse registreerida nimetus „Cebreros“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse registreerida nimetus „Cebreros“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (2) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Cebreros“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Cebreros“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Cebreros“ (KPN) võetakse kaitse alla.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2019

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 438, 5.12.2018, lk 2.

2

---

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/576,

10. aprill 2019,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon algatas 13. augustil 2018 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit uurea ja ammooniumnitraadi segude liitu suunatud impordi suhtes. Algatamisteade avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon algatas 13. augustil 2018 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit uurea ja ammooniumnitraadi segude liitu suunatud impordi suhtes. Algatamisteade avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 29. juunil 2018 Fertilizers Europe (edaspidi „kaebuse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % uurea ja ammooniumnitraadi segude kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 29. juunil 2018 Fertilizers Europe (edaspidi „kaebuse esitaja“) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % uurea ja ammooniumnitraadi segude kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

1.2.   Registreerimine

Registreerimine

| (3) | Komisjon kehtestas vaatlusaluse toote impordi suhtes alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohase registreerimisnõude komisjoni 2019. aasta 20. märtsi rakendusmäärusega (EL) 2019/455 (3) (edaspidi „registreerimismäärus“). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kehtestas vaatlusaluse toote impordi suhtes alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohase registreerimisnõude komisjoni 2019. aasta 20. märtsi rakendusmäärusega (EL) 2019/455 (3) (edaspidi „registreerimismäärus“).

3

1.3.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (4) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon kaebuse esitajat, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid Venemaa Föderatsiooni (edaspidi „Venemaa“), Trinidadi ja Tobago (edaspidi „TT“) ning Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA“) eksportivaid tootjaid ja ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajate huvisid esindavaid ühendusi ning muid teadaolevalt asjaga seotud ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(4)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon kaebuse esitajat, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid Venemaa Föderatsiooni (edaspidi „Venemaa“), Trinidadi ja Tobago (edaspidi „TT“) ning Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA“) eksportivaid tootjaid ja ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajate huvisid esindavaid ühendusi ning muid teadaolevalt asjaga seotud ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (5) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (6) | Koostööd tegevad eksportivad tootjad Venemaal ja USAs väitsid, et kaebuse esitajatel puudub kaebeõigus ning dumpingu ja kahju kohta ei ole piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Koostööd tegevad eksportivad tootjad Venemaal ja USAs väitsid, et kaebuse esitajatel puudub kaebeõigus ning dumpingu ja kahju kohta ei ole piisavalt tõendeid uurimise algatamiseks.

| (7) | Komisjon lükkas mõlemad väited tagasi. Komisjon võrdles andmeid ja kinnitas huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikule lisatud teabes esitatud järeldusi, et kaebus esitati tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 50 % uurea ja ammooniumnitraadi segude kogutoodangust liidus. Peale selle uuris komisjon kaebust kooskõlas alusmääruse artikliga 5 ja jõudis järeldusele, et uurimise algatamiseks vajalikud nõuded olid täidetud, st kaebuse esitaja esitatud tõendid olid piisavalt adekvaatsed ja täpsed. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt peab kaebus sisaldama kaebuse esitajale kõnealuses lõikes käsitletavate küsimuste kohta hõlpsasti kättesaadavat teavet. Tuginedes esitatud tõendusmaterjalile – mida kinnitas komisjoni enda hindamine –, oli see nõue täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon lükkas mõlemad väited tagasi. Komisjon võrdles andmeid ja kinnitas huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikule lisatud teabes esitatud järeldusi, et kaebus esitati tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 50 % uurea ja ammooniumnitraadi segude kogutoodangust liidus. Peale selle uuris komisjon kaebust kooskõlas alusmääruse artikliga 5 ja jõudis järeldusele, et uurimise algatamiseks vajalikud nõuded olid täidetud, st kaebuse esitaja esitatud tõendid olid piisavalt adekvaatsed ja täpsed. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt peab kaebus sisaldama kaebuse esitajale kõnealuses lõikes käsitletavate küsimuste kohta hõlpsasti kättesaadavat teavet. Tuginedes esitatud tõendusmaterjalile – mida kinnitas komisjoni enda hindamine –, oli see nõue täidetud.

1.4.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (8) | Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi.

1.4.1.   Väljavõtteline uuring liidu tootjatest

Väljavõtteline uuring liidu tootjatest

| (9) | Komisjon teatas algatamisteates, et on otsustanud piirduda mõistliku hulga liidu tootjatega, keda valimit rakendades uuritakse, ja on moodustanud esialgse valimi liidu tootjate hulgast. Komisjon moodustas uurimiseelse nõuete hindamise analüüsi käigus esialgse valimi liidu tootjate teatatud toodangu ja liidu müügimahu põhjal. Sel moel moodustatud esialgne valim koosnes kolmest liidu tootjast, kelle arvele langeb kättesaadava teabe kohaselt 70 % liidu toodangust ja müügist. Esialgse valimi üksikasjad tehti kättesaadavaks huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja komisjon kutsus huvitatud isikuid märkusi tegema. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas algatamisteates, et on otsustanud piirduda mõistliku hulga liidu tootjatega, keda valimit rakendades uuritakse, ja on moodustanud esialgse valimi liidu tootjate hulgast. Komisjon moodustas uurimiseelse nõuete hindamise analüüsi käigus esialgse valimi liidu tootjate teatatud toodangu ja liidu müügimahu põhjal. Sel moel moodustatud esialgne valim koosnes kolmest liidu tootjast, kelle arvele langeb kättesaadava teabe kohaselt 70 % liidu toodangust ja müügist. Esialgse valimi üksikasjad tehti kättesaadavaks huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja komisjon kutsus huvitatud isikuid märkusi tegema.

| (10) | Varsti pärast uurimise algatamist teatas üks esialgsesse valimisse kaasatud tootjatest, Yara Sluiskil B.V. komisjonile, et ei soovi koostööd teha. Peale selle saatis kaks liidu tootjat vastused uurimiseelse olukorra hindamise kohta pärast algatamisteate avaldamist. Komisjon võttis nende liidu tootjate tootmis- ja müügiandmeid arvesse lõpliku valimi kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(10)

Varsti pärast uurimise algatamist teatas üks esialgsesse valimisse kaasatud tootjatest, Yara Sluiskil B.V. komisjonile, et ei soovi koostööd teha. Peale selle saatis kaks liidu tootjat vastused uurimiseelse olukorra hindamise kohta pärast algatamisteate avaldamist. Komisjon võttis nende liidu tootjate tootmis- ja müügiandmeid arvesse lõpliku valimi kindlaksmääramiseks.

| (11) | Mitu huvitatud isikut esitas esialgse valimi kohta veel märkusi. Komisjon kaalus neid märkusi ja selgitas avatud toimikule lisatud teates 5. septembril 2018, miks need märkused ei mõjuta lõpliku valimi valimist. |
| --- | --- |

(11)

Mitu huvitatud isikut esitas esialgse valimi kohta veel märkusi. Komisjon kaalus neid märkusi ja selgitas avatud toimikule lisatud teates 5. septembril 2018, miks need märkused ei mõjuta lõpliku valimi valimist.

| (12) | Seega säilitati komisjoni lähenemisviis valimi rakendamiseks kooskõlas dumpinguvastase määruse artikliga 17 samasuguse toote toodangu- ja müügimahu põhjal liidus uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(12)

Seega säilitati komisjoni lähenemisviis valimi rakendamiseks kooskõlas dumpinguvastase määruse artikliga 17 samasuguse toote toodangu- ja müügimahu põhjal liidus uurimisperioodil.

| (13) | Kuna Yara Sluiskil B.V. ei soovinud koostööd teha, otsustas komisjon asendada kõnealuse äriühingu äriühinguga OCI Nitrogen. Liidu tootjate lõplikule valimile, kuhu kuulusid AB Achema, Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S.A. ja OCI Nitrogen B.V., langes üle 50 % samasuguse toote toodangu ja müügi kogumahust liidus. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline. |
| --- | --- |

(13)

Kuna Yara Sluiskil B.V. ei soovinud koostööd teha, otsustas komisjon asendada kõnealuse äriühingu äriühinguga OCI Nitrogen. Liidu tootjate lõplikule valimile, kuhu kuulusid AB Achema, Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S.A. ja OCI Nitrogen B.V., langes üle 50 % samasuguse toote toodangu ja müügi kogumahust liidus. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline.

1.4.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (14) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (15) | Mitu sõltumatut importijat teatasid endast kui huvitatud isikutest, kuigi vaid kolm esitas nõutud teabe ja oli nõus enda kaasamisega valimisse. Kuna vastuseid saadi vähe, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Kõigil kolmel importijal paluti täita küsimustik. |
| --- | --- |

(15)

Mitu sõltumatut importijat teatasid endast kui huvitatud isikutest, kuigi vaid kolm esitas nõutud teabe ja oli nõus enda kaasamisega valimisse. Kuna vastuseid saadi vähe, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Kõigil kolmel importijal paluti täita küsimustik.

1.4.3.   Venemaa, TT ja USA eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Venemaa, TT ja USA eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (16) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Venemaa, TT ja USA teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Peale selle palus komisjon Venemaa Föderatsiooni esindusel Euroopa Liidu juures, Trinidadi ja Tobago esindusel Euroopa Liidu juures ning Ameerika Ühendriikide esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(16)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Venemaa, TT ja USA teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Peale selle palus komisjon Venemaa Föderatsiooni esindusel Euroopa Liidu juures, Trinidadi ja Tobago esindusel Euroopa Liidu juures ning Ameerika Ühendriikide esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

| (17) | Kaks Venemaa eksportivat tootjat, üks TT eksportiv tootja ja üks USA eksportiv tootja esitasid nõutud teabe ning olid nõus enda kaasamisega valimisse. |
| --- | --- |

(17)

Kaks Venemaa eksportivat tootjat, üks TT eksportiv tootja ja üks USA eksportiv tootja esitasid nõutud teabe ning olid nõus enda kaasamisega valimisse.

| (18) | Kuna eksportivatelt tootjatelt saadi vastuseid vähe, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(18)

Kuna eksportivatelt tootjatelt saadi vastuseid vähe, otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

| (19) | Kõiki teadaolevaid asjaomaseid eksportivaid tootjaid ja asjaomaste riikide ametiasutusi teavitati 21. augusti 2018. aasta teatega uuritavate äriühingute valimisest. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(19)

Kõiki teadaolevaid asjaomaseid eksportivaid tootjaid ja asjaomaste riikide ametiasutusi teavitati 21. augusti 2018. aasta teatega uuritavate äriühingute valimisest. Märkusi ei esitatud.

1.5.   Küsimustiku vastused

Küsimustiku vastused

| (20) | Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, kaebuse esitajale, kolmele endast teada andnud sõltumatule importijale, neljale asjaomaste riikide eksportivale tootjale ning samuti kõikidele endast teada andnud ja küsimustikku soovinud kasutajate ühendustele ja ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, kaebuse esitajale, kolmele endast teada andnud sõltumatule importijale, neljale asjaomaste riikide eksportivale tootjale ning samuti kõikidele endast teada andnud ja küsimustikku soovinud kasutajate ühendustele ja ettevõtjatele.

| (21) | Oma kaebuses tõi kaebuse esitaja välja piisavalt tõendusmaterjali tooraine moonutuste kohta Venemaal seoses vaatlusaluse tootega. Seepärast, nagu algatamisteates märgitud, hõlmab uurimine kõnealuse tooraine moonutusi, et selgitada välja, kas kohaldada Venemaa suhtes alusmääruse artikli 7 lõikeid 2a ja 2b. Sel põhjusel saatis komisjon lisaküsimustiku Venemaa valitsusele. |
| --- | --- |

(21)

Oma kaebuses tõi kaebuse esitaja välja piisavalt tõendusmaterjali tooraine moonutuste kohta Venemaal seoses vaatlusaluse tootega. Seepärast, nagu algatamisteates märgitud, hõlmab uurimine kõnealuse tooraine moonutusi, et selgitada välja, kas kohaldada Venemaa suhtes alusmääruse artikli 7 lõikeid 2a ja 2b. Sel põhjusel saatis komisjon lisaküsimustiku Venemaa valitsusele.

| (22) | Küsimustikule saadi vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, Fertilizers Europe'ilt, kolmelt sõltumatult importijalt, neljalt asjaomaste riikide eksportivalt tootjalt ja 17 ettevõtjalt, kelle hulgast mõni esindas ka kasutajate huve. |
| --- | --- |

(22)

Küsimustikule saadi vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, Fertilizers Europe'ilt, kolmelt sõltumatult importijalt, neljalt asjaomaste riikide eksportivalt tootjalt ja 17 ettevõtjalt, kelle hulgast mõni esindas ka kasutajate huve.

| (23) | Samuti saadi küsimustikule vastused Venemaa valitsuselt. Kuid Venemaa valitsuse vastus oli väga pealiskaudne ega hõlmanud põhiteavet, mida komisjonil oli vaja, et uurida väidetavaid tooraine moonutusi Venemaal ja hinnata, kas dumpingumarginaalist madalamast tollimaksust piisaks kahju kõrvaldamiseks. Venemaa valitsus ei vastanud komisjoni soovile kontrollida kohapeal küsimustiku vastustes esitatud andmeid. |
| --- | --- |

(23)

Samuti saadi küsimustikule vastused Venemaa valitsuselt. Kuid Venemaa valitsuse vastus oli väga pealiskaudne ega hõlmanud põhiteavet, mida komisjonil oli vaja, et uurida väidetavaid tooraine moonutusi Venemaal ja hinnata, kas dumpingumarginaalist madalamast tollimaksust piisaks kahju kõrvaldamiseks. Venemaa valitsus ei vastanud komisjoni soovile kontrollida kohapeal küsimustiku vastustes esitatud andmeid.

| (24) | Komisjon teavitas Venemaa valitsust 22. oktoobril ja 19. detsembril 2018 saadetud teadetes küsimustikule antud vastustes esinevatest puudustest ja asjaolust, et Venemaa valitsus ei vastanud komisjoni taotlusele esitatud andmeid kontrollida. Komisjon märkis, et kui ta vajalikku teavet ei saa, teeb ta oma järeldused selle kohta, kas Venemaal esineb tooraine moonutusi, kättesaadavate faktide põhjal. Venemaa valitsus ei esitanud vajalikku teavet vastuseks kõnealustele teadetele. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon teavitas Venemaa valitsust 22. oktoobril ja 19. detsembril 2018 saadetud teadetes küsimustikule antud vastustes esinevatest puudustest ja asjaolust, et Venemaa valitsus ei vastanud komisjoni taotlusele esitatud andmeid kontrollida. Komisjon märkis, et kui ta vajalikku teavet ei saa, teeb ta oma järeldused selle kohta, kas Venemaal esineb tooraine moonutusi, kättesaadavate faktide põhjal. Venemaa valitsus ei esitanud vajalikku teavet vastuseks kõnealustele teadetele.

1.6.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (25) | Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida pidas vajalikuks dumpingu ja tooraine moonutuste esialgseks kindlakstegemiseks seoses Venemaa vaatlusaluse tootega tulenevalt tekitatud kahjust ja liidu huvidest. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  (a) | teadaolevad liidu tootjad ja nende ühendused:






  — | AB Achema, Jonava, Leedu; |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida pidas vajalikuks dumpingu ja tooraine moonutuste esialgseks kindlakstegemiseks seoses Venemaa vaatlusaluse tootega tulenevalt tekitatud kahjust ja liidu huvidest. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

(a)

teadaolevad liidu tootjad ja nende ühendused:

—

AB Achema, Jonava, Leedu;

| — | Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S.A., Pulawy, Poola; |
| --- | --- |

—

Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S.A., Pulawy, Poola;

| — | OCI Nitrogen BV, Geleen, Madalmaad; |
| --- | --- |

—

OCI Nitrogen BV, Geleen, Madalmaad;

| — | Fertilizers Europe, Brüssel, Belgia; |
| --- | --- |

—

Fertilizers Europe, Brüssel, Belgia;

| (b) | Sõltumatud importijad






  — | UnionInvivo, Pariis, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- |

(b)

Sõltumatud importijad

—

UnionInvivo, Pariis, Prantsusmaa;

| — | Interore, Wavre, Belgia; |
| --- | --- |

—

Interore, Wavre, Belgia;

| (c) | eksportivad tootjad: | Venemaa eksportivad tootjad: | Acron Group:






  — | PJSC Acron (edaspidi „Acron“), Veliki Novgorod, Venemaa (tootja); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

eksportivad tootjad:

Venemaa eksportivad tootjad:

Acron Group:

—

PJSC Acron (edaspidi „Acron“), Veliki Novgorod, Venemaa (tootja);

| — | Agronova Belgorod (edaspidi „Agronova“), Moskva, Venemaa (hulgimüüja siseturul); |
| --- | --- |

—

Agronova Belgorod (edaspidi „Agronova“), Moskva, Venemaa (hulgimüüja siseturul);

| | EuroChem Group:






  — | Novomoskovsky Azot, JSC, Novomoskovsk, Venemaa (tootja); |
| --- | --- | --- |

EuroChem Group:

—

Novomoskovsky Azot, JSC, Novomoskovsk, Venemaa (tootja);

| — | Nevinnomyssky Azot, JSC, Nevinnomõsk, Venemaa (tootja); |
| --- | --- |

—

Nevinnomyssky Azot, JSC, Nevinnomõsk, Venemaa (tootja);

| — | EuroChem Trading Russia, Moskva, Venemaa (hulgimüüja siseturul); |
| --- | --- |

—

EuroChem Trading Russia, Moskva, Venemaa (hulgimüüja siseturul);

| | TT eksportiv tootja:






  — | Methanol Holdings (Trinidad) Limited (edaspidi „MTHL“), Point Lisas, TT; |
| --- | --- | --- |

TT eksportiv tootja:

—

Methanol Holdings (Trinidad) Limited (edaspidi „MTHL“), Point Lisas, TT;

| | USA eksportiv tootja:






  — | CF Industries Holdings, Inc. (edaspidi „CFI“), Deerfield, Illinois, USA; |
| --- | --- | --- |

USA eksportiv tootja:

—

CF Industries Holdings, Inc. (edaspidi „CFI“), Deerfield, Illinois, USA;

| (d) | Sidusimportijad:






  — | Acron France SAS (edaspidi „Acron SAS“), Pariis, Prantsusmaa (Acron Groupi sidusimportija); |
| --- | --- | --- |

(d)

Sidusimportijad:

—

Acron France SAS (edaspidi „Acron SAS“), Pariis, Prantsusmaa (Acron Groupi sidusimportija);

| — | EuroChem Agro GmbH, Mannheim, Saksamaa (EuroChem Groupi sidusimportija); |
| --- | --- |

—

EuroChem Agro GmbH, Mannheim, Saksamaa (EuroChem Groupi sidusimportija);

| — | EuroChem Agro France SAS, Pariis, Prantsusmaa (EuroChem Groupi sidusimportija); |
| --- | --- |

—

EuroChem Agro France SAS, Pariis, Prantsusmaa (EuroChem Groupi sidusimportija);

| — | Helm AG (edaspidi „HAG“), Hamburg, Saksamaa (MHTLi sidusimportija); |
| --- | --- |

—

Helm AG (edaspidi „HAG“), Hamburg, Saksamaa (MHTLi sidusimportija);

| — | Helm Engrais France (edaspidi „HEF“), Pariis, Prantsusmaa (MHTLi sidusimportija) |
| --- | --- |

—

Helm Engrais France (edaspidi „HEF“), Pariis, Prantsusmaa (MHTLi sidusimportija)

| (e) | Sõltumatud eksportijad:






  — | Acron Switzerland AG (edaspidi „Acron AG“), Baar, Šveits (Acron Groupi siduseksportija); |
| --- | --- | --- |

(e)

Sõltumatud eksportijad:

—

Acron Switzerland AG (edaspidi „Acron AG“), Baar, Šveits (Acron Groupi siduseksportija);

| — | EuroChem Trading GmbH, Zug, Šveits (EuroChem Groupi siduseksportija). |
| --- | --- |

—

EuroChem Trading GmbH, Zug, Šveits (EuroChem Groupi siduseksportija).

1.7.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (26) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(26)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2017 kuni 30. juunini 2018 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (27) | Vaatlusalune toode on Venemaalt, TTst ja USAst pärit uurea ja ammooniumnitraadi segud vesi- või ammoniaagilahuses, mis praegu kuuluvad CN-koodi on 3102 80 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“ või „UAN“). |
| --- | --- |

(27)

Vaatlusalune toode on Venemaalt, TTst ja USAst pärit uurea ja ammooniumnitraadi segud vesi- või ammoniaagilahuses, mis praegu kuuluvad CN-koodi on 3102 80 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“ või „UAN“).

| (28) | UAN on vedel lämmastikväetis. |
| --- | --- |

(28)

UAN on vedel lämmastikväetis.

| (29) | Vaatlusaluse toote kõige märkimisväärsem tunnusjoon on lämmastikusisaldus. See võib olla 28–32 % UANist. Sellist varieeruvust on võimalik saavutada lahusesse rohkem või vähem vett lisades. Suuremal osal imporditud lahustest on lämmastikusisaldus enamasti 32 %. UAN, mille lämmastikusisaldus on 32 %, on kontsentreeritum kui UAN, mille lämmastikusisaldus on 30 % või väiksem, ja seetõttu on selle lähetamine odavam. Sellegipoolest ollakse arvamusel, et olenemata lämmastikusisaldusest on kõikidel uurea ja ammooniumnitraadi segudel samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning seetõttu on tegemist ühe ja sama tootega. |
| --- | --- |

(29)

Vaatlusaluse toote kõige märkimisväärsem tunnusjoon on lämmastikusisaldus. See võib olla 28–32 % UANist. Sellist varieeruvust on võimalik saavutada lahusesse rohkem või vähem vett lisades. Suuremal osal imporditud lahustest on lämmastikusisaldus enamasti 32 %. UAN, mille lämmastikusisaldus on 32 %, on kontsentreeritum kui UAN, mille lämmastikusisaldus on 30 % või väiksem, ja seetõttu on selle lähetamine odavam. Sellegipoolest ollakse arvamusel, et olenemata lämmastikusisaldusest on kõikidel uurea ja ammooniumnitraadi segudel samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning seetõttu on tegemist ühe ja sama tootega.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (30) | UAN on puhas tooraine ning selle kvaliteet ja füüsikalised põhiomadused on samad olenemata päritoluriigist. Liidu tootjad pakuvad UANi, mille lämmastikusisaldus on 28–32 %. |
| --- | --- |

(30)

UAN on puhas tooraine ning selle kvaliteet ja füüsikalised põhiomadused on samad olenemata päritoluriigist. Liidu tootjad pakuvad UANi, mille lämmastikusisaldus on 28–32 %.

| (31) | Uurimisel selgus, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama peamine kasutusotstarve:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(31)

Uurimisel selgus, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama peamine kasutusotstarve:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (32) | Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (33) | Üks liidu tootja rõhutas, et kui UANile lisada muid aineid (edaspidi „lisaained“, esmajoones ammooniumsulfaati, aga võimalik, et ka muid aineid), tähendab see, et saadav segu on siiski UAN ja kuulub CN-koodi 3102 80 00 alla. Uurimisel selgus, et levinud on tava lisada väikestes kogustes lisaaineid ja turul peetakse lõpptoodet ikkagi UANiks. |
| --- | --- |

(33)

Üks liidu tootja rõhutas, et kui UANile lisada muid aineid (edaspidi „lisaained“, esmajoones ammooniumsulfaati, aga võimalik, et ka muid aineid), tähendab see, et saadav segu on siiski UAN ja kuulub CN-koodi 3102 80 00 alla. Uurimisel selgus, et levinud on tava lisada väikestes kogustes lisaaineid ja turul peetakse lõpptoodet ikkagi UANiks.

| (34) | Seepärast otsustas komisjon selles etapis täpsustada, et uurimisaluse toote määratlus hõlmab uurea ja ammooniumnitraadi segusid vesi- ja ammoniaagilahuses, millele võib olla lisatud lisaaineid, välja arvatud juhul, kui lisaained on sellised või sellistes kogustes, et segu liigitub muu CN-koodi alla. |
| --- | --- |

(34)

Seepärast otsustas komisjon selles etapis täpsustada, et uurimisaluse toote määratlus hõlmab uurea ja ammooniumnitraadi segusid vesi- ja ammoniaagilahuses, millele võib olla lisatud lisaaineid, välja arvatud juhul, kui lisaained on sellised või sellistes kogustes, et segu liigitub muu CN-koodi alla.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Venemaa

Venemaa

3.1.1.   Eksportivad tootjad

Eksportivad tootjad

| (35) | Uurimistulemuste kohaselt oli Venemaal kolm äriühingute kontserni, kus toodeti uurimisperioodil UANi: Acron Group, Eurochem Group ja Kuibyshev Azot. Neist kaks esimest eksportisid uurimisperioodil UANi liitu. Mõlemad kontsernid tegid uurimisel koostööd. |
| --- | --- |

(35)

Uurimistulemuste kohaselt oli Venemaal kolm äriühingute kontserni, kus toodeti uurimisperioodil UANi: Acron Group, Eurochem Group ja Kuibyshev Azot. Neist kaks esimest eksportisid uurimisperioodil UANi liitu. Mõlemad kontsernid tegid uurimisel koostööd.

| (36) | Acron Groupis oli üks UANi tootja, kes tegutses Venemaal. Uurimisperioodil müüdi Venemaal samasugust toodet sõltumatutele klientidele otse, aga ka ühe omamaise sidusettevõtja kaudu. Uurimisperioodil toimus eksportmüük liitu sõltumatutele klientidele otse või Šveitsis asuva siduseksportija või Prantsusmaal asuva sidusimportija kaudu. |
| --- | --- |

(36)

Acron Groupis oli üks UANi tootja, kes tegutses Venemaal. Uurimisperioodil müüdi Venemaal samasugust toodet sõltumatutele klientidele otse, aga ka ühe omamaise sidusettevõtja kaudu. Uurimisperioodil toimus eksportmüük liitu sõltumatutele klientidele otse või Šveitsis asuva siduseksportija või Prantsusmaal asuva sidusimportija kaudu.

| (37) | Eurochem Groupi puhul oli Venemaal tegutsevas kontsernis kaks UANi tootjat. Uurimisperioodil müüdi kogu samasugune toode Venemaal ühe või kahe omamaise sidusettevõtja kaudu. Uurimisperioodil toimus eksportmüük liitu üksnes Šveitsis asuva siduseksportija ja seejärel Saksamaal asuva sidusimportija kaudu. Saksamaa sidusimportija müüs seejärel toodet kas otse sõltumatutele klientidele või siis ühe kolmest Bulgaarias, Prantsusmaal ja Hispaanias asuva seotud hulgimüüja kaudu. Viimati mainitud äriühing sooritas siiski osa oma müügist ühe teise, samuti Hispaanias paikneva seotud hulgimüüja kaudu. |
| --- | --- |

(37)

Eurochem Groupi puhul oli Venemaal tegutsevas kontsernis kaks UANi tootjat. Uurimisperioodil müüdi kogu samasugune toode Venemaal ühe või kahe omamaise sidusettevõtja kaudu. Uurimisperioodil toimus eksportmüük liitu üksnes Šveitsis asuva siduseksportija ja seejärel Saksamaal asuva sidusimportija kaudu. Saksamaa sidusimportija müüs seejärel toodet kas otse sõltumatutele klientidele või siis ühe kolmest Bulgaarias, Prantsusmaal ja Hispaanias asuva seotud hulgimüüja kaudu. Viimati mainitud äriühing sooritas siiski osa oma müügist ühe teise, samuti Hispaanias paikneva seotud hulgimüüja kaudu.

3.1.2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (38) | Normaalväärtuse arvutamiseks uuris komisjon kõigepealt, kas kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Uurimisel leiti, et Acron tootis, müüs omamaisel turul ja eksportis liitu uurimisperioodil vaid UANi, mille lämmastikusisaldus on 32 %. Omamaist müüki peetakse tüüpiliseks juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. |
| --- | --- |

(38)

Normaalväärtuse arvutamiseks uuris komisjon kõigepealt, kas kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Uurimisel leiti, et Acron tootis, müüs omamaisel turul ja eksportis liitu uurimisperioodil vaid UANi, mille lämmastikusisaldus on 32 %. Omamaist müüki peetakse tüüpiliseks juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu.

| (39) | Sellest lähtuvalt leiti, et Acroni samasuguse toote müük omamaisel turul ei olnud tüüpiline. |
| --- | --- |

(39)

Sellest lähtuvalt leiti, et Acroni samasuguse toote müük omamaisel turul ei olnud tüüpiline.

| (40) | Et samasugust toodet siseturul tavapärastes kogustes ei müüdud, arvutas komisjon Acroni jaoks normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt. |
| --- | --- |

(40)

Et samasugust toodet siseturul tavapärastes kogustes ei müüdud, arvutas komisjon Acroni jaoks normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt.

| (41) | Seega arvutati normaalväärtus nii, et koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil lisati järgmised tegurid:






  (a) | koostööd tegeva valimisse kaasatud eksportiva tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud, mida ta kandis uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus, ning |
| --- | --- | --- |

(41)

Seega arvutati normaalväärtus nii, et koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil lisati järgmised tegurid:

(a)

koostööd tegeva valimisse kaasatud eksportiva tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud, mida ta kandis uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus, ning

| (b) | kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegev eksportiv tootja teenis uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaiselt müügilt. |
| --- | --- |

(b)

kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegev eksportiv tootja teenis uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaiselt müügilt.

| (42) | Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tootmiskulud korrigeeriti, nagu on selgitatud allpool põhjendustes 52–55 ja 59–60. |
| --- | --- |

(42)

Normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud tootmiskulud korrigeeriti, nagu on selgitatud allpool põhjendustes 52–55 ja 59–60.

| (43) | Eurochemi puhul leiti tüüpilisuse kontrolli põhjal, nagu on selgitatud põhjenduses 38, et samasugust toodet müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses. Uurimisel leiti, et Eurochem tootis, müüs omamaisel turul ja eksportis liitu uurimisperioodil vaid üht liiki toodet – UANi, mille lämmastikusisaldus on 32 %. Seetõttu ei pidanud komisjon uurima, kas omamaise müügi maht iga tooteliigi puhul, mis oli identne või võrreldav liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga, oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(43)

Eurochemi puhul leiti tüüpilisuse kontrolli põhjal, nagu on selgitatud põhjenduses 38, et samasugust toodet müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses. Uurimisel leiti, et Eurochem tootis, müüs omamaisel turul ja eksportis liitu uurimisperioodil vaid üht liiki toodet – UANi, mille lämmastikusisaldus on 32 %. Seetõttu ei pidanud komisjon uurima, kas omamaise müügi maht iga tooteliigi puhul, mis oli identne või võrreldav liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga, oli tüüpiline.

| (44) | Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele kasumlikult, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4 otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki. |
| --- | --- |

(44)

Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil omamaisel turul sõltumatutele tarbijatele kasumlikult, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4 otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki.

| (45) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:






  (a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ning |
| --- | --- | --- |

(45)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:

(a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ning

| (b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

(b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (46) | Sel juhul on normaalväärtus uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(46)

Sel juhul on normaalväärtus uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.

| (47) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui






  (a) | tooteliigi tulutoova müügi maht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(47)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui

(a)

tooteliigi tulutoova müügi maht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| (b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

(b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.

| (48) | Omamaise müügi analüüs näitas, et alla 15 % omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskulust madalam. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(48)

Omamaise müügi analüüs näitas, et alla 15 % omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskulust madalam. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

| (49) | Tootmiskulud, mis on osa tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks kasutatud tootmiskulust, nagu on kirjeldatud põhjendustes 45–48, kohandati põhjendustes 52–55 ja 59–60 esitatud selgituste alusel. |
| --- | --- |

(49)

Tootmiskulud, mis on osa tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks kasutatud tootmiskulust, nagu on kirjeldatud põhjendustes 45–48, kohandati põhjendustes 52–55 ja 59–60 esitatud selgituste alusel.

| (50) | Eurochem väitis, et omamaise müügi netohinna arvutamisel tuleks omamaise seotud hulgimüüja müügi-, üld- ja halduskuludele ning kahe sama kontserni tootja osale müügi-, üld- ja halduskuludest kohaldada täiendavat mahaarvamist. Ta väitis, et kõnealused kulud tulenesid omamaise müügi ja eksportmüügi erinevast kaubandustasandist ning eelkõige asjaolust, et suurem osa omamaisest müügist toimub seotud hulgimüüjate vahendusel otse põllumajandustootjatele. |
| --- | --- |

(50)

Eurochem väitis, et omamaise müügi netohinna arvutamisel tuleks omamaise seotud hulgimüüja müügi-, üld- ja halduskuludele ning kahe sama kontserni tootja osale müügi-, üld- ja halduskuludest kohaldada täiendavat mahaarvamist. Ta väitis, et kõnealused kulud tulenesid omamaise müügi ja eksportmüügi erinevast kaubandustasandist ning eelkõige asjaolust, et suurem osa omamaisest müügist toimub seotud hulgimüüjate vahendusel otse põllumajandustootjatele.

| (51) | Siiski ei kajastaks selline mahaarvamine asjakohaselt omamaise müügi netohinda, mille puhul seotud omamaiste hulgimüüjate ning tootjate müügi-, üld- ja halduskulusid tavaliselt maha ei arvata, nii et see kajastaks nõuetekohaselt omamaisel turul turutingimustel makstud või makstavat hinda. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(51)

Siiski ei kajastaks selline mahaarvamine asjakohaselt omamaise müügi netohinda, mille puhul seotud omamaiste hulgimüüjate ning tootjate müügi-, üld- ja halduskulusid tavaliselt maha ei arvata, nii et see kajastaks nõuetekohaselt omamaisel turul turutingimustel makstud või makstavat hinda. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (52) | UANi tootmisprotsessis on peamine tooraine maagaas, mis moodustab olulise osa (üle 50 %) (4) kõikidest tootmiskuludest. Lähtudes kaebuse esitaja nõudest ja eelmiste Venemaalt pärit väetistega seotud uurimiste tulemustest, uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 5, kas vaatlusaluse toote tootmisega seotud maagaasi kulud kajastuvad Venemaa eksportivate tootjate dokumentides nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(52)

UANi tootmisprotsessis on peamine tooraine maagaas, mis moodustab olulise osa (üle 50 %) (4) kõikidest tootmiskuludest. Lähtudes kaebuse esitaja nõudest ja eelmiste Venemaalt pärit väetistega seotud uurimiste tulemustest, uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 5, kas vaatlusaluse toote tootmisega seotud maagaasi kulud kajastuvad Venemaa eksportivate tootjate dokumentides nõuetekohaselt.

4

| (53) | Uurimisel leiti, et Venemaal reguleerib maagaasi hindu riik föderaalsete õigusaktide kaudu ja need põhinevad poliitikaeesmärkidel. Venemaa maagaasi hinnad ei kajasta tavapäraseid turutingimusi. Tavapärastes turutingimustes kehtestatakse hinnad peamiselt tootmiskulude ja oodatava kasumi põhjal. Venemaal kehtivad aga riigi kehtestatud hinnad vahetult riigi omanduses olevale gaasitarnijale Gazprom. Gazprom on riigi suurim gaasitarnija, kelle turuosa on üle 50 %, mistõttu käitub ta hinnamäärajana. Uurimine kinnitas sellist hinnakujundust, mille puhul kõik gaasitarnijad müüvad ühesuguste madalate hindadega. Lisaks on Gazpromil gaasimagistraalid, mille kaudu gaas, sealhulgas sõltumatute tootjate tarnitud gaas, transporditakse tariifide alusel, mis on samuti reguleeritud. |
| --- | --- |

(53)

Uurimisel leiti, et Venemaal reguleerib maagaasi hindu riik föderaalsete õigusaktide kaudu ja need põhinevad poliitikaeesmärkidel. Venemaa maagaasi hinnad ei kajasta tavapäraseid turutingimusi. Tavapärastes turutingimustes kehtestatakse hinnad peamiselt tootmiskulude ja oodatava kasumi põhjal. Venemaal kehtivad aga riigi kehtestatud hinnad vahetult riigi omanduses olevale gaasitarnijale Gazprom. Gazprom on riigi suurim gaasitarnija, kelle turuosa on üle 50 %, mistõttu käitub ta hinnamäärajana. Uurimine kinnitas sellist hinnakujundust, mille puhul kõik gaasitarnijad müüvad ühesuguste madalate hindadega. Lisaks on Gazpromil gaasimagistraalid, mille kaudu gaas, sealhulgas sõltumatute tootjate tarnitud gaas, transporditakse tariifide alusel, mis on samuti reguleeritud.

| (54) | Seoses gaasihinna korrigeerimisega märkisid Venemaa valitsus ja kaks Venemaa koostööd tegevat eksportivat tootjat järgmist:






  (a) | maagaasi hinnad Venemaal ei ole moonutatud, sest need kajastavad tavapäraseid turutingimusi, kus hinnad kehtestatakse peamiselt tootmiskulude ja kasumiootuste järgi; nimelt katab reguleeritud hind kõik Gazpromi kulud; |
| --- | --- | --- |

(54)

Seoses gaasihinna korrigeerimisega märkisid Venemaa valitsus ja kaks Venemaa koostööd tegevat eksportivat tootjat järgmist:

(a)

maagaasi hinnad Venemaal ei ole moonutatud, sest need kajastavad tavapäraseid turutingimusi, kus hinnad kehtestatakse peamiselt tootmiskulude ja kasumiootuste järgi; nimelt katab reguleeritud hind kõik Gazpromi kulud;

| (b) | isegi kui leitakse, et Gazpromi omamaine reguleeritud maagaasihind on moonutatud, tuleks korrigeeritud hinda kohaldada üksnes gaasihinnale, millest on maha arvatud transpordikulud; |
| --- | --- |

(b)

isegi kui leitakse, et Gazpromi omamaine reguleeritud maagaasihind on moonutatud, tuleks korrigeeritud hinda kohaldada üksnes gaasihinnale, millest on maha arvatud transpordikulud;

| (c) | korrigeerimist ei tohiks kohaldada maagaasile, mida ostetakse Gazpromist sõltumatutelt omamaistelt tarnijatelt, ning |
| --- | --- |

(c)

korrigeerimist ei tohiks kohaldada maagaasile, mida ostetakse Gazpromist sõltumatutelt omamaistelt tarnijatelt, ning

| (d) | Waidhausi hind ei ole maagaasi turupõhise hinna õige indikaator. |
| --- | --- |

(d)

Waidhausi hind ei ole maagaasi turupõhise hinna õige indikaator.

| (55) | Vastuseks nendele märkustele järeldas komisjon esialgu järgmist:






  (a) | uurimise järeldused ei tõendanud väidet, et reguleeritud omamaine hind katab kõik Gazpromi kulud. Kuigi Gazprom on auditeeritud majandusaasta aruande järgi kasumlik äriühing, tekib kasum äriühingu eksportmüügist, sest ekspordihinnad on omamaistest hindadest palju kõrgemad. Samuti võetakse reguleeritud omamaise hinna taseme arvutamisel (5) ühe tegurina arvesse gaasi ekspordist saadavat prognoositavat kasumit. Seetõttu võib eeldada, et kui Gazprom tegeleks üksnes omamaise müügiga, poleks ta kasumlik. Sellega seoses märkis komisjon, et kuna Venemaa valitsus koostööd ei tee, ei saa komisjon uurida üksikasjalikult Gazpromi omamaise reguleeritud hinna arvutamist uurimisperioodil. Seepärast järeldas komisjon, et Venemaa valitsuse sekkumine gaasiturule mõjutab Gazpromi teatatud kulude usaldusväärsust. Selle sekkumise puhul tegutseb Gazprom tõepoolest ka omamaise müügi puhul tavapäraste kaubanduslike kaalutluste alusel, st kulude katmise ja kasumi põhjal. Komisjonile ei esitatud ühtegi tõendit, millest nähtuks, et maagaasi hinnad lepiti vabalt kokku kahe koostööd tegeva eksportiva tootja ja nende tarnijate vahel, kellele on antud korraldus järgida reguleeritud omamaist hinda; |
| --- | --- | --- |

(55)

Vastuseks nendele märkustele järeldas komisjon esialgu järgmist:

(a)

uurimise järeldused ei tõendanud väidet, et reguleeritud omamaine hind katab kõik Gazpromi kulud. Kuigi Gazprom on auditeeritud majandusaasta aruande järgi kasumlik äriühing, tekib kasum äriühingu eksportmüügist, sest ekspordihinnad on omamaistest hindadest palju kõrgemad. Samuti võetakse reguleeritud omamaise hinna taseme arvutamisel (5) ühe tegurina arvesse gaasi ekspordist saadavat prognoositavat kasumit. Seetõttu võib eeldada, et kui Gazprom tegeleks üksnes omamaise müügiga, poleks ta kasumlik. Sellega seoses märkis komisjon, et kuna Venemaa valitsus koostööd ei tee, ei saa komisjon uurida üksikasjalikult Gazpromi omamaise reguleeritud hinna arvutamist uurimisperioodil. Seepärast järeldas komisjon, et Venemaa valitsuse sekkumine gaasiturule mõjutab Gazpromi teatatud kulude usaldusväärsust. Selle sekkumise puhul tegutseb Gazprom tõepoolest ka omamaise müügi puhul tavapäraste kaubanduslike kaalutluste alusel, st kulude katmise ja kasumi põhjal. Komisjonile ei esitatud ühtegi tõendit, millest nähtuks, et maagaasi hinnad lepiti vabalt kokku kahe koostööd tegeva eksportiva tootja ja nende tarnijate vahel, kellele on antud korraldus järgida reguleeritud omamaist hinda;

5

| (b) | koostööd tegevatelt Venemaa eksportivatelt tootjatelt (6) saadud teabe kohaselt reguleerib Venemaa riiklikult ka veotariife (sealhulgas sõltumatute äriühingute tariife), kui kasutatakse Gazpromile kuuluvaid gaasimagistraale (7). Peale selle reguleerib Venemaa riiklikult logistika tugiteenuste hindu ning tarne- ja teenustasusid; |
| --- | --- |

(b)

koostööd tegevatelt Venemaa eksportivatelt tootjatelt (6) saadud teabe kohaselt reguleerib Venemaa riiklikult ka veotariife (sealhulgas sõltumatute äriühingute tariife), kui kasutatakse Gazpromile kuuluvaid gaasimagistraale (7). Peale selle reguleerib Venemaa riiklikult logistika tugiteenuste hindu ning tarne- ja teenustasusid;

6

7

| (c) | nagu on selgitatud põhjenduses 53, võttes arvesse Gazpromi valitsevat seisundit Venemaa gaasiturul, järgivad sõltumatud gaasitarnijad reguleeritud hinda ja müüvad seepärast ühesuguste madalate hindadega. Seda kinnitab ka Venemaa erasektori suurima maagaasitarnija Novateki auditeeritud majandusaasta aruanne (8); |
| --- | --- |

(c)

nagu on selgitatud põhjenduses 53, võttes arvesse Gazpromi valitsevat seisundit Venemaa gaasiturul, järgivad sõltumatud gaasitarnijad reguleeritud hinda ja müüvad seepärast ühesuguste madalate hindadega. Seda kinnitab ka Venemaa erasektori suurima maagaasitarnija Novateki auditeeritud majandusaasta aruanne (8);

8

| (d) | varasemates uurimistes, milles gaasihinda korrigeeriti, leiti, et Waidhausi hind on sobiv võrdlushind (9). Samuti oli uurimisperioodil Waidhausi hinnatase Euroopa muude oluliste hinnanoteeringute lähedal (Ühendkuningriigis Heren NBP Index, Madalmaades TTF DA Heren Index) (10). Seega leidis komisjon, et USA hind (USA Henry Hub Index), mille esitasid alternatiivse võrdlushinnana Venemaa huvitatud isikud, ei ole erinevat geograafilist piirkonda, erinevat maagaasiallikate liiki (näiteks kildagaasi) ja USA piiratud võimalusi maagaasi eksportimiseks gaasilisel kujul (surumaagaas ehk CNG) arvestades asjakohane. |
| --- | --- |

(d)

varasemates uurimistes, milles gaasihinda korrigeeriti, leiti, et Waidhausi hind on sobiv võrdlushind (9). Samuti oli uurimisperioodil Waidhausi hinnatase Euroopa muude oluliste hinnanoteeringute lähedal (Ühendkuningriigis Heren NBP Index, Madalmaades TTF DA Heren Index) (10). Seega leidis komisjon, et USA hind (USA Henry Hub Index), mille esitasid alternatiivse võrdlushinnana Venemaa huvitatud isikud, ei ole erinevat geograafilist piirkonda, erinevat maagaasiallikate liiki (näiteks kildagaasi) ja USA piiratud võimalusi maagaasi eksportimiseks gaasilisel kujul (surumaagaas ehk CNG) arvestades asjakohane.

9

10

| (56) | Viimaseks tuginesid Venemaa valitsus ja Venemaa koostööd tegevad eksportivad tootjad WTO vaekogu äsjasele otsusele vaidluses Venemaa ja Ukraina vahel („DS493 – Ukraina – dumpinguvastased meetmed ammooniumnitraadi suhtes“), millega lükati tagasi Ukraina korrigeeritud gaasihind. |
| --- | --- |

(56)

Viimaseks tuginesid Venemaa valitsus ja Venemaa koostööd tegevad eksportivad tootjad WTO vaekogu äsjasele otsusele vaidluses Venemaa ja Ukraina vahel („DS493 – Ukraina – dumpinguvastased meetmed ammooniumnitraadi suhtes“), millega lükati tagasi Ukraina korrigeeritud gaasihind.

| (57) | Tuleb märkida, et WTO vaekogu aruanne juhtumis DS493 on seotud vaidlusega Venemaa ja Ukraina vahel, mille puhul Venemaa vaidlustas Ukraina tehtud otsused. Liit ei osalenud selle juhtumis. Nagu vaekogu kõnealuses juhtumis märkis, tuleb küsimust, kas eksportijate või tootjate andmed kajastavad mõistlikult asjaomase toote tootmis- ja müügikulusid, hinnata iga juhtumi puhul eraldi, arvestades uurimisasutuse käsutuses olevaid tõendeid ja tehtud otsuseid. (11) Kuigi see juba iseenesest osutab vaekogu aruande mitteasjakohasusele käimasoleva uurimise suhtes, märgib komisjon täiendavalt, et vaekogu aruanne on praeguseks edasi kaevatud. Seepärast lükkab komisjon vaekogu aruande kohta käiva märkuse tagasi. |
| --- | --- |

(57)

Tuleb märkida, et WTO vaekogu aruanne juhtumis DS493 on seotud vaidlusega Venemaa ja Ukraina vahel, mille puhul Venemaa vaidlustas Ukraina tehtud otsused. Liit ei osalenud selle juhtumis. Nagu vaekogu kõnealuses juhtumis märkis, tuleb küsimust, kas eksportijate või tootjate andmed kajastavad mõistlikult asjaomase toote tootmis- ja müügikulusid, hinnata iga juhtumi puhul eraldi, arvestades uurimisasutuse käsutuses olevaid tõendeid ja tehtud otsuseid. (11) Kuigi see juba iseenesest osutab vaekogu aruande mitteasjakohasusele käimasoleva uurimise suhtes, märgib komisjon täiendavalt, et vaekogu aruanne on praeguseks edasi kaevatud. Seepärast lükkab komisjon vaekogu aruande kohta käiva märkuse tagasi.

11

| (58) | Kõigi nende põhjuste tõttu lükkas komisjon need väited tagasi ja leidis, et korrigeeritud gaasihind on alusmääruse artikli 2 lõike 5 põhjal õigustatud, nagu kinnitas ka Euroopa Kohus (12). |
| --- | --- |

(58)

Kõigi nende põhjuste tõttu lükkas komisjon need väited tagasi ja leidis, et korrigeeritud gaasihind on alusmääruse artikli 2 lõike 5 põhjal õigustatud, nagu kinnitas ka Euroopa Kohus (12).

12

| (59) | Lähtudes nendest tähelepanekutest, korrigeeris komisjon, nagu ka eelmiste Venemaalt pärit väetisi käsitlevate uurimiste puhul, Venemaa maagaasi hinda, asendades Venemaa moonutatud omamaise hinna moonutamata rahvusvahelise võrdlushinnaga (edaspidi „korrigeeritud gaasihind“). Komisjon kasutas võrdlushinnana niinimetatud Waidhausi hinda, mis on eksporditud Venemaa gaasi hind Saksamaa ja Tšehhi piiril. Hinda korrigeeriti nõuetekohaselt Venemaa tootjate tehasest hankimise tasandi hinnani. |
| --- | --- |

(59)

Lähtudes nendest tähelepanekutest, korrigeeris komisjon, nagu ka eelmiste Venemaalt pärit väetisi käsitlevate uurimiste puhul, Venemaa maagaasi hinda, asendades Venemaa moonutatud omamaise hinna moonutamata rahvusvahelise võrdlushinnaga (edaspidi „korrigeeritud gaasihind“). Komisjon kasutas võrdlushinnana niinimetatud Waidhausi hinda, mis on eksporditud Venemaa gaasi hind Saksamaa ja Tšehhi piiril. Hinda korrigeeriti nõuetekohaselt Venemaa tootjate tehasest hankimise tasandi hinnani.

| (60) | UANi tootmisel on neli järjestikust vahetoodet: ammoniaak, lämmastikhape, ammooniumnitraadi lahus ja uurea. Maagaasi kasutatakse ammoniaagi tootmisel. Pärast maagaasi hinna korrigeerimist ammoniaagi tootmiskuludes asendas komisjon ammoniaagi tootmise korrigeeritud hinna teise vahetoote – lämmastikhappe, mille otseseks tooraineks on ammoniaak – tootmise hinnas. Kaskaadiefekt jätkus: korrigeeritud gaasihind jõudis ammooniumnitraadi lahuseni, sealt uureani ja lõpuks UANini. |
| --- | --- |

(60)

UANi tootmisel on neli järjestikust vahetoodet: ammoniaak, lämmastikhape, ammooniumnitraadi lahus ja uurea. Maagaasi kasutatakse ammoniaagi tootmisel. Pärast maagaasi hinna korrigeerimist ammoniaagi tootmiskuludes asendas komisjon ammoniaagi tootmise korrigeeritud hinna teise vahetoote – lämmastikhappe, mille otseseks tooraineks on ammoniaak – tootmise hinnas. Kaskaadiefekt jätkus: korrigeeritud gaasihind jõudis ammooniumnitraadi lahuseni, sealt uureani ja lõpuks UANini.

| (61) | Acroni omamaise müügi suure kasumlikkuse tõttu ei mõjutanud korrigeeritud gaasihind Acroni jaoks arvutatud normaalväärtust. Kõik Acroni omamaised tehingud jäid pärast korrigeeritud gaasihinna kehtestamist kasumlikuks. Seetõttu arvati normaalväärtuse arvutamisel Acroni jaoks tootmiskulude suurenemisest maha kasumlikust omamaisest müügist teenitud kasumi vähenemise täpne summa, nagu on selgitatud põhjenduses 41. |
| --- | --- |

(61)

Acroni omamaise müügi suure kasumlikkuse tõttu ei mõjutanud korrigeeritud gaasihind Acroni jaoks arvutatud normaalväärtust. Kõik Acroni omamaised tehingud jäid pärast korrigeeritud gaasihinna kehtestamist kasumlikuks. Seetõttu arvati normaalväärtuse arvutamisel Acroni jaoks tootmiskulude suurenemisest maha kasumlikust omamaisest müügist teenitud kasumi vähenemise täpne summa, nagu on selgitatud põhjenduses 41.

3.1.3.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (62) | Nagu on selgitatud põhjendustes 36 ja 37, eksportisid koostööd tegevad Venemaa eksportivad tootjad liitu kas otse sõltumatutele klientidele või importijate, eksportijate või hulgimüüjatena tegutsevate seotud äriühingute kaudu. |
| --- | --- |

(62)

Nagu on selgitatud põhjendustes 36 ja 37, eksportisid koostööd tegevad Venemaa eksportivad tootjad liitu kas otse sõltumatutele klientidele või importijate, eksportijate või hulgimüüjatena tegutsevate seotud äriühingute kaudu.

| (63) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse sõltumatutele klientidele liidus, oli ekspordihinnaks vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8. |
| --- | --- |

(63)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse sõltumatutele klientidele liidus, oli ekspordihinnaks vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8.

| (64) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijatena tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt selle hinna alusel, millega importtoode esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Nendel juhtudel korrigeeriti hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning lahjendamiskulude põhjal, ning põhjendatud kasumi saamiseks. |
| --- | --- |

(64)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijatena tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt selle hinna alusel, millega importtoode esimest korda liidu sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Nendel juhtudel korrigeeriti hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning lahjendamiskulude põhjal, ning põhjendatud kasumi saamiseks.

| (65) | Pidades silmas praegusel juhul spetsiifilisi lahjendamiskulusid, eksportisid Venemaa eksportivad tootjad uurimisperioodil üksnes UANi, mille lämmastikusisaldus on 32 %. Sidusimportijad seevastu müüsid sõltumatutele klientidele UANi lämmastikusisaldusega 32 % või alla selle. Seetõttu siis, kui vaatlusalust toodet lahjendati veega, et saavutada väiksem lämmastikusisaldus, sisaldas põhjenduses 64 osutatud korrigeeritud hind ka sidusimportija kantud täiendavaid lahjenduskulusid. |
| --- | --- |

(65)

Pidades silmas praegusel juhul spetsiifilisi lahjendamiskulusid, eksportisid Venemaa eksportivad tootjad uurimisperioodil üksnes UANi, mille lämmastikusisaldus on 32 %. Sidusimportijad seevastu müüsid sõltumatutele klientidele UANi lämmastikusisaldusega 32 % või alla selle. Seetõttu siis, kui vaatlusalust toodet lahjendati veega, et saavutada väiksem lämmastikusisaldus, sisaldas põhjenduses 64 osutatud korrigeeritud hind ka sidusimportija kantud täiendavaid lahjenduskulusid.

3.1.4.   Võrdlus

Võrdlus

| (66) | Komisjon võrdles Venemaa koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehinnast lähtuvalt. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon võrdles Venemaa koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehinnast lähtuvalt.

| (67) | Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Korrigeerimisi tehti impordimaksude ja kaudsete maksude; allahindluste, mahahindluste ja koguseliste erinevuste; transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude; krediidikulude; siduseksportijate müügi-, üld- ja halduskulude, sealhulgas juurdehindluste põhjal. |
| --- | --- |

(67)

Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Korrigeerimisi tehti impordimaksude ja kaudsete maksude; allahindluste, mahahindluste ja koguseliste erinevuste; transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude; krediidikulude; siduseksportijate müügi-, üld- ja halduskulude, sealhulgas juurdehindluste põhjal.

3.1.5.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (68) | Venemaa eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(68)

Venemaa eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (69) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised: 31,9 % Acroni ja 34,0 % Eurochemi puhul. |
| --- | --- |

(69)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised: 31,9 % Acroni ja 34,0 % Eurochemi puhul.

| (70) | CIF-hind, mida kasutati dumpingumarginaali saamiseks, arvutati iga tehingu puhul eraldi (sidusimportija edasimüügi korral siirdehinna põhjal) piiril, kus toimus tollivormistus, mis ei pruukinud olla sama piir, kus kaup füüsiliselt liidu piiri ületas. |
| --- | --- |

(70)

CIF-hind, mida kasutati dumpingumarginaali saamiseks, arvutati iga tehingu puhul eraldi (sidusimportija edasimüügi korral siirdehinna põhjal) piiril, kus toimus tollivormistus, mis ei pruukinud olla sama piir, kus kaup füüsiliselt liidu piiri ületas.

| (71) | Kõigi muude Venemaa potentsiaalsete eksportivate tootjate puhul määras komisjon alusmääruse artikli 18 kohaselt dumpingumarginaali kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. Selleks tegi komisjon kindlaks Venemaa eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas. |
| --- | --- |

(71)

Kõigi muude Venemaa potentsiaalsete eksportivate tootjate puhul määras komisjon alusmääruse artikli 18 kohaselt dumpingumarginaali kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. Selleks tegi komisjon kindlaks Venemaa eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.

| (72) | Venemaa koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport liitu moodustas uurimisperioodil 100 % Venemaa koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon seada dumpingu jääkmarginaali kõrgeima dumpingumarginaaliga koostööd tegeva äriühingu, nimelt äriühingu Eurochem Group tasemele. |
| --- | --- |

(72)

Venemaa koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport liitu moodustas uurimisperioodil 100 % Venemaa koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon seada dumpingu jääkmarginaali kõrgeima dumpingumarginaaliga koostööd tegeva äriühingu, nimelt äriühingu Eurochem Group tasemele.

| (73) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Acron Group | 31,9 % |
| Eurochem Group | 34,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 34,0 % |

(73)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Acron Group

31,9 %

Eurochem Group

34,0 %

Kõik muud äriühingud

34,0 %

3.2.   Trinidad ja Tobago

Trinidad ja Tobago

3.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (74) | Koostööd tegev eksportiv tootja MHTL näis olevat uurimisperioodil ainus vaatlusaluse toote tootja TTs. |
| --- | --- |

(74)

Koostööd tegev eksportiv tootja MHTL näis olevat uurimisperioodil ainus vaatlusaluse toote tootja TTs.

| (75) | Kõigepealt uuris komisjon, kas MHTLi omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. |
| --- | --- |

(75)

Kõigepealt uuris komisjon, kas MHTLi omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline.

| (76) | Et samasugust toodet siseturul ei müüdud, arvutas komisjon normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõike 3 ja artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt. |
| --- | --- |

(76)

Et samasugust toodet siseturul ei müüdud, arvutas komisjon normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõike 3 ja artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt.

| (77) | Normaalväärtus arvutati, liites koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil järgmised summad:






  (a) | sama üldkategooria toodete tootmisele ja müügile tavapärase kaubandustegevuse käigus kohaldatavad tegelikud müügi-, üld- ja halduskulud, mida MHTL kandis TT siseturul; |
| --- | --- | --- |

(77)

Normaalväärtus arvutati, liites koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil järgmised summad:

(a)

sama üldkategooria toodete tootmisele ja müügile tavapärase kaubandustegevuse käigus kohaldatavad tegelikud müügi-, üld- ja halduskulud, mida MHTL kandis TT siseturul;

| (b) | sama üldkategooria toodete tootmisele ja müügile tavapärase kaubandustegevuse käigus kohaldatav tegeliku kasumi summa, mille MHTL teenis TT siseturul. |
| --- | --- |

(b)

sama üldkategooria toodete tootmisele ja müügile tavapärase kaubandustegevuse käigus kohaldatav tegeliku kasumi summa, mille MHTL teenis TT siseturul.

| (78) | Oma 12. detsembri 2018. aasta kontrollijärgses esildises märkis MHTL, et komisjon peaks kasutama sama üldkategooria toodete tootmisele ja müügile tavapärase kaubandustegevuse käigus kohaldatavaid müügi-, üld- ja halduskulusid, mida ta kandis TT siseturul. Kuna MHTL esitas piisava põhjenduse, et selline lähenemisviis oleks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6, nõustus komisjon selle väitega. |
| --- | --- |

(78)

Oma 12. detsembri 2018. aasta kontrollijärgses esildises märkis MHTL, et komisjon peaks kasutama sama üldkategooria toodete tootmisele ja müügile tavapärase kaubandustegevuse käigus kohaldatavaid müügi-, üld- ja halduskulusid, mida ta kandis TT siseturul. Kuna MHTL esitas piisava põhjenduse, et selline lähenemisviis oleks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6, nõustus komisjon selle väitega.

| (79) | Artikli 2 lõike 3 ja artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt kasutas komisjon ka kasumit, mille MHTL teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus sama tootekategooria müügist, nagu on osutatud põhjenduses 78. |
| --- | --- |

(79)

Artikli 2 lõike 3 ja artikli 2 lõike 6 punkti b kohaselt kasutas komisjon ka kasumit, mille MHTL teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus sama tootekategooria müügist, nagu on osutatud põhjenduses 78.

3.2.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (80) | MHTL eksportis liitu uurimisperioodil üksnes seotud äriühingute vahendusel, kes tegutsesid importijana. Kogu müük liitu toimus Saksamaa sidusimportija kaudu. See sidusimportija müüs vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele Saksamaal või seotud äriühingutele Prantsusmaal ja Hispaanias ning nemad müüsid omakorda vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele omamaistel turgudel. |
| --- | --- |

(80)

MHTL eksportis liitu uurimisperioodil üksnes seotud äriühingute vahendusel, kes tegutsesid importijana. Kogu müük liitu toimus Saksamaa sidusimportija kaudu. See sidusimportija müüs vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele Saksamaal või seotud äriühingutele Prantsusmaal ja Hispaanias ning nemad müüsid omakorda vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele omamaistel turgudel.

| (81) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati ekspordihind seetõttu kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi. Sellisel juhul korrigeeriti hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning lahjendamis- ja segamiskulude põhjal, ning põhjendatud kasumi saamiseks. |
| --- | --- |

(81)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati ekspordihind seetõttu kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi. Sellisel juhul korrigeeriti hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning lahjendamis- ja segamiskulude põhjal, ning põhjendatud kasumi saamiseks.

| (82) | Pidades silmas praeguse juhtumi spetsiifilisi lahjendamis- ja segamiskulusid, eksportis MHTL uurimisperioodil üksnes UANi, mille lämmastikusisaldus on 32 %. Sidusimportijad seevastu müüsid sõltumatutele klientidele UANi lämmastikusisaldusega 32 % või alla selle. Seetõttu juhul, kui vaatlusalust toodet lahjendati väiksema lämmastikusisalduse saamiseks veega või segati väävliga, sisaldas põhjenduses 81 osutatud korrigeeritud hind ka sidusimportija kantud täiendavaid lahjendamis- ja segamiskulusid. |
| --- | --- |

(82)

Pidades silmas praeguse juhtumi spetsiifilisi lahjendamis- ja segamiskulusid, eksportis MHTL uurimisperioodil üksnes UANi, mille lämmastikusisaldus on 32 %. Sidusimportijad seevastu müüsid sõltumatutele klientidele UANi lämmastikusisaldusega 32 % või alla selle. Seetõttu juhul, kui vaatlusalust toodet lahjendati väiksema lämmastikusisalduse saamiseks veega või segati väävliga, sisaldas põhjenduses 81 osutatud korrigeeritud hind ka sidusimportija kantud täiendavaid lahjendamis- ja segamiskulusid.

3.2.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (83) | Komisjon võrdles MHTLi normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon võrdles MHTLi normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (84) | Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Korrigeerimisi tehti allahindluste, mahahindluste ja koguseliste erinevuste; transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude ning laenukulude põhjal. |
| --- | --- |

(84)

Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Korrigeerimisi tehti allahindluste, mahahindluste ja koguseliste erinevuste; transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude ning laenukulude põhjal.

3.2.4.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (85) | MHTLi puhul võrdles komisjon alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(85)

MHTLi puhul võrdles komisjon alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (86) | Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, 55,9 %. |
| --- | --- |

(86)

Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, 55,9 %.

| (87) | Kõikide teiste TT eksportivate tootjate puhul, kui neid peaks veel leiduma lisaks MHTLile, määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegeva eksportiva tootja liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna TTst liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas. |
| --- | --- |

(87)

Kõikide teiste TT eksportivate tootjate puhul, kui neid peaks veel leiduma lisaks MHTLile, määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegeva eksportiva tootja liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna TTst liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.

| (88) | Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegeva eksportiva tootja, st MHTLi eksport moodustas uurimisperioodil 100 % TTst liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali MHTLi marginaali tasemel. |
| --- | --- |

(88)

Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegeva eksportiva tootja, st MHTLi eksport moodustas uurimisperioodil 100 % TTst liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali MHTLi marginaali tasemel.

| (89) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Methanol Holdings (Trinidad) Limited | 55,9 % |
| Kõik muud äriühingud | 55,9 % |

(89)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

55,9 %

Kõik muud äriühingud

55,9 %

3.3.   Ameerika Ühendriigid

Ameerika Ühendriigid

3.3.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (90) | Kaebuses teatas kaebuse esitaja, et USAs on vähemalt kaks UANi tootjat. Uurimisel selgus, et vaatlusaluse toote tootjaid on rohkem kui ainus koostööd tegev eksportiv tootja CFI. Sellegipoolest oli selge, et üksnes CFI eksportis uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu. |
| --- | --- |

(90)

Kaebuses teatas kaebuse esitaja, et USAs on vähemalt kaks UANi tootjat. Uurimisel selgus, et vaatlusaluse toote tootjaid on rohkem kui ainus koostööd tegev eksportiv tootja CFI. Sellegipoolest oli selge, et üksnes CFI eksportis uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu.

| (91) | Kõigepealt uuris komisjon, kas CFI omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Sellest lähtuvalt oli CFI samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline. |
| --- | --- |

(91)

Kõigepealt uuris komisjon, kas CFI omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Sellest lähtuvalt oli CFI samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

| (92) | Komisjon tegi kindlaks, et CFI eksportis uurimisperioodil liitu üksnes üht liiki UANi, nimelt 32 %-lise lämmastikusisaldusega UANi. Seejärel tegi komisjon CFI puhul kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu eksporditavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon tegi kindlaks, et CFI eksportis uurimisperioodil liitu üksnes üht liiki UANi, nimelt 32 %-lise lämmastikusisaldusega UANi. Seejärel tegi komisjon CFI puhul kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad liitu eksporditavate tooteliikidega.

| (93) | Järgmisena uuris komisjon, kas CFI omamaine müük siseturul oli iga ekspordiks liitu müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tuvastas, et ekspordiks liitu müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi omamaine müük oli uurimisperioodil tüüpiline. |
| --- | --- |

(93)

Järgmisena uuris komisjon, kas CFI omamaine müük siseturul oli iga ekspordiks liitu müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tuvastas, et ekspordiks liitu müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi omamaine müük oli uurimisperioodil tüüpiline.

| (94) | Järgmiseks tegi komisjon vaatlusaluse tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult siseturu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4. |
| --- | --- |

(94)

Järgmiseks tegi komisjon vaatlusaluse tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult siseturu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 4.

| (95) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:






  (a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ning |
| --- | --- | --- |

(95)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui:

(a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ning

| (b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

(b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (96) | Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(96)

Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.

| (97) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:






  (a) | tooteliigi tulutoova müügi maht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(97)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:

(a)

tooteliigi tulutoova müügi maht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| (b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

(b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.

| (98) | Omamaise müügi analüüs näitas, et 60–80 % (13) ekspordiks liitu müüdud tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi omamaisest kogumüügist oli kasumlik ja kaalutud keskmine müügihind kõrgem kui tootmiskulu. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(98)

Omamaise müügi analüüs näitas, et 60–80 % (13) ekspordiks liitu müüdud tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi omamaisest kogumüügist oli kasumlik ja kaalutud keskmine müügihind kõrgem kui tootmiskulu. Seega arvutati normaalväärtus ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

13

3.3.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (99) | CFI eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(99)

CFI eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele.

| (100) | Ka sellisel juhul loeti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8 ekspordihinnaks liitu eksportimiseks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(100)

Ka sellisel juhul loeti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8 ekspordihinnaks liitu eksportimiseks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

3.3.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (101) | Komisjon võrdles CFI puhul normaalväärtust ja eksporti tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon võrdles CFI puhul normaalväärtust ja eksporti tehasehindade põhjal.

| (102) | Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Korrigeerimisi tehti impordimaksude ja kaudsete maksude; allahindluste, mahahindluste ja koguseliste erinevuste; transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude ning laenukulude põhjal. |
| --- | --- |

(102)

Õiglase võrdluse tagamiseks korrigeeris komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Korrigeerimisi tehti impordimaksude ja kaudsete maksude; allahindluste, mahahindluste ja koguseliste erinevuste; transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude ning laenukulude põhjal.

3.3.4.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (103) | CFI puhul võrdles komisjon samasuguse toote vastava liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(103)

CFI puhul võrdles komisjon samasuguse toote vastava liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (104) | Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, 37,3 %. |
| --- | --- |

(104)

Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, 37,3 %.

| (105) | Kõikide teiste USA eksportivate tootjate puhul, kui neid peaks veel leiduma lisaks ilmselt ainsale eksportivale tootjale, kes teeb ka uurimisel koostööd (CFI), määras komisjon dumpingumarginaali teadaolevate asjaolude põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas. |
| --- | --- |

(105)

Kõikide teiste USA eksportivate tootjate puhul, kui neid peaks veel leiduma lisaks ilmselt ainsale eksportivale tootjale, kes teeb ka uurimisel koostööd (CFI), määras komisjon dumpingumarginaali teadaolevate asjaolude põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.

| (106) | Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest CFI eksport moodustas uurimisperioodil 100 % USAst liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali koostööd tegeva eksportiva tootja, nimelt CFI marginaali tasemel. |
| --- | --- |

(106)

Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest CFI eksport moodustas uurimisperioodil 100 % USAst liitu suunatud koguekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali koostööd tegeva eksportiva tootja, nimelt CFI marginaali tasemel.

| (107) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| CF Industries Holdings, Inc. | 37,3 % |
| Kõik muud äriühingud | 37,3 % |

(107)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

CF Industries Holdings, Inc.

37,3 %

Kõik muud äriühingud

37,3 %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määrang

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määrang

| (108) | Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet 20 teadaolevat tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(108)

Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet 20 teadaolevat tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (109) | Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 3,9 miljonit tonni. Komisjon arvutas selle välja kogu kättesaadava teabe põhjal, mis on seotud liidu tootmisharuga, nimelt Fertilizers Europe'i toodangu uuringu ja Ferteconi teabe põhjal (Fertecon on ülemaailmsete väetiseturgude turuteabe tunnustatud pakkuja). Nagu on märgitud põhjenduses 12, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 50 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(109)

Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 3,9 miljonit tonni. Komisjon arvutas selle välja kogu kättesaadava teabe põhjal, mis on seotud liidu tootmisharuga, nimelt Fertilizers Europe'i toodangu uuringu ja Ferteconi teabe põhjal (Fertecon on ülemaailmsete väetiseturgude turuteabe tunnustatud pakkuja). Nagu on märgitud põhjenduses 12, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 50 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (110) | Komisjon kehtestas liidu tarbimise selle põhjal, milline oli liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, lisades impordimahud kõikidest kolmandatest riikidest Eurostati andmete järgi. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon kehtestas liidu tarbimise selle põhjal, milline oli liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, lisades impordimahud kõikidest kolmandatest riikidest Eurostati andmete järgi.

| (111) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt:

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 4 803 732 | 4 658 736 | 4 783 671 | 4 571 721 |
| Indeks | 100 | 97 | 100 | 95 |
| Allikas: Fertilizers Europe ja Eurostat |

(111)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt:

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

4 803 732

4 658 736

4 783 671

4 571 721

Indeks

Indeks

100

100

97

97

100

100

95

95

Allikas: Fertilizers Europe ja Eurostat

Allikas:

| (112) | Vaatlusalusel perioodil liidu tarbimine kõikus, kuid vähenes üldjoontes 5 %. 2016. aastal ja uurimisperioodil oli UANi põhiturgudel põud, mis tähendas, et põllumajandustootjate tarbimine vähenes selle tagajärjel. |
| --- | --- |

(112)

Vaatlusalusel perioodil liidu tarbimine kõikus, kuid vähenes üldjoontes 5 %. 2016. aastal ja uurimisperioodil oli UANi põhiturgudel põud, mis tähendas, et põllumajandustootjate tarbimine vähenes selle tagajärjel.

4.3.   Import asjaomastest riikidest

Import asjaomastest riikidest

4.3.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (113) | Komisjon uuris, kas alusmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt on asjaomastest riikidest pärit UANi importi vaja hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon uuris, kas alusmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt on asjaomastest riikidest pärit UANi importi vaja hinnata kumulatiivselt.

| (114) | Nimetatud säte näeb ette, et rohkem kui ühest riigist pärit importi hinnatakse kumulatiivselt ainult sel juhul, kui on kindlaks tehtud, et:






  (a) | igast riigist pärineva impordi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal on suurem artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ja et igast kõnesolevast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu ning |
| --- | --- | --- |

(114)

Nimetatud säte näeb ette, et rohkem kui ühest riigist pärit importi hinnatakse kumulatiivselt ainult sel juhul, kui on kindlaks tehtud, et:

(a)

igast riigist pärineva impordi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal on suurem artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ja et igast kõnesolevast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu ning

| (b) | impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimusi arvestades asjakohane. |
| --- | --- |

(b)

impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete ja samasuguse liidu toote vahelise konkurentsi tingimusi arvestades asjakohane.

| (115) | Kõigist kolmest asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpingumarginaalid olid suuremad alusmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtasemest. Ühestki asjaomasest riigist pärit impordi maht ei olnud tähtsusetu alusmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. Seda sellepärast, et impordi turuosad uurimisperioodil olid järgmised: 13,4 % Venemaalt, 8,1 % TTst ja 16,2 % USAst. |
| --- | --- |

(115)

Kõigist kolmest asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatud dumpingumarginaalid olid suuremad alusmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtasemest. Ühestki asjaomasest riigist pärit impordi maht ei olnud tähtsusetu alusmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. Seda sellepärast, et impordi turuosad uurimisperioodil olid järgmised: 13,4 % Venemaalt, 8,1 % TTst ja 16,2 % USAst.

| (116) | Konkurentsitingimused Venemaalt, TTst ja USAst pärit dumpinguhinnaga importtoodete vahel ning asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga importtoodete ja samasuguse liidu toote vahel olid sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerisid importtooted üksteisega ja liidus toodetud UANiga, sest neid müüakse samade müügikanalite kaudu ja samadele kliendikategooriatele. Vaatlusalune toode on homogeenne tarbekaup ja konkurents leidis aset suuresti vaid hinna põhjal. |
| --- | --- |

(116)

Konkurentsitingimused Venemaalt, TTst ja USAst pärit dumpinguhinnaga importtoodete vahel ning asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga importtoodete ja samasuguse liidu toote vahel olid sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerisid importtooted üksteisega ja liidus toodetud UANiga, sest neid müüakse samade müügikanalite kaudu ja samadele kliendikategooriatele. Vaatlusalune toode on homogeenne tarbekaup ja konkurents leidis aset suuresti vaid hinna põhjal.

| (117) | Seega olid kõik alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud ning Venemaalt, TTst ja USAst pärit importi uuriti kahju kindlaksmääramiseks kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(117)

Seega olid kõik alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud ning Venemaalt, TTst ja USAst pärit importi uuriti kahju kindlaksmääramiseks kumulatiivselt.

| (118) | Ärakuulamisel väitis MHTL, et importi TTst ei tuleks kumuleerida, sest i) TTst pärit toote hinnad olid pidevalt kõrgemad kui USAst ja Venemaalt pärit toote hinnad, ii) impordimaht vähenes vaatlusalusel perioodil (erinevalt USAst ja Venemaalt pärit impordi mahust), iii) MHTL on Euroopa kontserni osa, iv) MHTL järgib hindu ning v) TT on WTOsse kuuluv arenguriik. |
| --- | --- |

(118)

Ärakuulamisel väitis MHTL, et importi TTst ei tuleks kumuleerida, sest i) TTst pärit toote hinnad olid pidevalt kõrgemad kui USAst ja Venemaalt pärit toote hinnad, ii) impordimaht vähenes vaatlusalusel perioodil (erinevalt USAst ja Venemaalt pärit impordi mahust), iii) MHTL on Euroopa kontserni osa, iv) MHTL järgib hindu ning v) TT on WTOsse kuuluv arenguriik.

| (119) | Komisjon lükkas need väited tagasi. Otsus, kas hinnata importi kumulatiivselt või mitte, peab põhinema alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimustel, mis on praegusel juhul täidetud, nagu on rõhutatud põhjendustes 114–117. Mitte ükski MHTLi tõstatatud asjaoludest ei seadnud kahtluse alla TTst pärit impordi ning Venemaalt ja USAst pärit impordi ühise uurimise asjakohasust. (14) |
| --- | --- |

(119)

Komisjon lükkas need väited tagasi. Otsus, kas hinnata importi kumulatiivselt või mitte, peab põhinema alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimustel, mis on praegusel juhul täidetud, nagu on rõhutatud põhjendustes 114–117. Mitte ükski MHTLi tõstatatud asjaoludest ei seadnud kahtluse alla TTst pärit impordi ning Venemaalt ja USAst pärit impordi ühise uurimise asjakohasust. (14)

14

4.3.2.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (120) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks nii, et võrreldi impordimahtu liidu tarbimisega. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks nii, et võrreldi impordimahtu liidu tarbimisega.

| (121) | Asjaomaste riikide import liitu muutus järgmiselt:

  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 1 051 602 | 1 581 863 | 1 647 295 | 1 723 839 |
| Indeks | 100 | 150 | 157 | 164 |
| Turuosa | 21,9 % | 34,0 % | 34,4 % | 37,7 % |
| Indeks | 100 | 155 | 157 | 172 |
| Venemaa Föderatsioonist pärit impordi maht (tonnides) | 339 075 | 582 906 | 557 966 | 613 491 |
| Indeks | 100 | 172 | 165 | 181 |
| Turuosa | 7,1 % | 12,5 % | 11,7 % | 13,4 % |
| Indeks | 100 | 177 | 165 | 190 |
| Trinidadist ja Tobagost pärit impordi maht (tonnides) | 488 392 | 452 194 | 444 290 | 368 178 |
| Indeks | 100 | 93 | 91 | 75 |
| Turuosa | 10,2 % | 9,7 % | 9,3 % | 8,1 % |
| Indeks | 100 | 95 | 91 | 79 |
| USAst pärit impordi maht (tonnides) | 224 136 | 546 763 | 645 040 | 742 170 |
| Indeks | 100 | 244 | 288 | 331 |
| Turuosa | 4,7 % | 11,7 % | 13,5 % | 16,2 % |
| Indeks | 100 | 252 | 289 | 348 |
| Allikas: Eurostat. |

(121)

Asjaomaste riikide import liitu muutus järgmiselt:

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

1 051 602

1 581 863

1 647 295

1 723 839

Indeks

Indeks

100

100

150

150

157

157

164

164

Turuosa

21,9 %

34,0 %

34,4 %

37,7 %

Indeks

Indeks

100

100

155

155

157

157

172

172

Venemaa Föderatsioonist pärit impordi maht (tonnides)

339 075

582 906

557 966

613 491

Indeks

Indeks

100

100

172

172

165

165

181

181

Turuosa

7,1 %

12,5 %

11,7 %

13,4 %

Indeks

Indeks

100

100

177

177

165

165

190

190

Trinidadist ja Tobagost pärit impordi maht (tonnides)

488 392

452 194

444 290

368 178

Indeks

Indeks

100

100

93

93

91

91

75

75

Turuosa

10,2 %

9,7 %

9,3 %

8,1 %

Indeks

Indeks

100

100

95

95

91

91

79

79

USAst pärit impordi maht (tonnides)

224 136

546 763

645 040

742 170

Indeks

Indeks

100

100

244

244

288

288

331

331

Turuosa

4,7 %

11,7 %

13,5 %

16,2 %

Indeks

Indeks

100

100

252

252

289

289

348

348

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (122) | Import asjaomastest riikidest kasvas vaatlusalusel perioodil 64 %. Turuosa suurenemine oli veelgi tuntavam, sest asjaomase impordi turuosa kasvas 72 %, jõudes 21,9 %-lt 2015. aastal 37,7 %-ni uurimisperioodil. Et tarbimine vähenes samal perioodil 5 %, toimus asjaomaste riikide turuosa järsk kasv selgelt teiste turuosaliste kahju arvelt. |
| --- | --- |

(122)

Import asjaomastest riikidest kasvas vaatlusalusel perioodil 64 %. Turuosa suurenemine oli veelgi tuntavam, sest asjaomase impordi turuosa kasvas 72 %, jõudes 21,9 %-lt 2015. aastal 37,7 %-ni uurimisperioodil. Et tarbimine vähenes samal perioodil 5 %, toimus asjaomaste riikide turuosa järsk kasv selgelt teiste turuosaliste kahju arvelt.

4.3.3.   Asjaomastest riikidest pärit impordi hind ja hinna allalöömine

Asjaomastest riikidest pärit impordi hind ja hinna allalöömine

| (123) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. On oluline selgitada, et selliste statistiliste hindade tase võib erineda koostööd tegevate eksportivate tootjate kui selliste kontrollitud hindadest, sest suurem osa asjaomastest riikidest pärit impordist toimub sidusimportijate kaudu. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. On oluline selgitada, et selliste statistiliste hindade tase võib erineda koostööd tegevate eksportivate tootjate kui selliste kontrollitud hindadest, sest suurem osa asjaomastest riikidest pärit impordist toimub sidusimportijate kaudu.

| (124) | Asjaomastest riikidest liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt:

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurot/tonn) | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa Föderatsioon | 179 | 130 | 135 | 126 |
| Indeks | 100 | 73 | 75 | 70 |
| Trinidad ja Tobago | 197 | 151 | 141 | 140 |
| Indeks | 100 | 77 | 72 | 71 |
| USA | 188 | 137 | 126 | 124 |
| Indeks | 100 | 73 | 67 | 66 |
| Asjaomased riigid | 189 | 138 | 133 | 128 |
| Indeks | 100 | 73 | 70 | 68 |
| Allikas: Eurostat. |

(124)

Asjaomastest riikidest liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt:

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (eurot/tonn)

Impordihinnad (eurot/tonn)

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Venemaa Föderatsioon

179

130

135

126

Indeks

Indeks

100

100

73

73

75

75

70

70

Trinidad ja Tobago

197

151

141

140

Indeks

Indeks

100

100

77

77

72

72

71

71

USA

188

137

126

124

Indeks

Indeks

100

100

73

73

67

67

66

66

Asjaomased riigid

189

138

133

128

Indeks

Indeks

100

100

73

73

70

70

68

68

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (125) | Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad langesid keskmiselt 32 %. Tegelikult langesid kõigist kolmest asjaomasest riigist pärit impordi hinnad riigist olenevalt 30–34 %. See langus oli eriti selgelt märgatav 2016. aastal, kui tooraine (peamiselt gaasi) hinnad langesid. Uurimisperioodil impordi hinnad siiski langesid 4 %, erinevalt tooraine hindadest, mis tõusid. |
| --- | --- |

(125)

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad langesid keskmiselt 32 %. Tegelikult langesid kõigist kolmest asjaomasest riigist pärit impordi hinnad riigist olenevalt 30–34 %. See langus oli eriti selgelt märgatav 2016. aastal, kui tooraine (peamiselt gaasi) hinnad langesid. Uurimisperioodil impordi hinnad siiski langesid 4 %, erinevalt tooraine hindadest, mis tõusid.

| (126) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  — | asjaomaste riikide koostööd tegevate eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased korrigeerimised tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks, ning |
| --- | --- | --- |

(126)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

—

asjaomaste riikide koostööd tegevate eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased korrigeerimised tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks, ning

| — | valimisse kuuluvate liidu tootjate vastavaid kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul. |
| --- | --- |

—

valimisse kuuluvate liidu tootjate vastavaid kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul.

| (127) | Tavaliselt võrdleb komisjon liidu piiril kehtivat eksportivate tootjate CIF-hinda liidu tootjate tehasehinnaga, sest selline lähenemisviis tagab tavaliselt õiglase võrdluse. Siiski on uurimise käigus ilmnenud, et praegusel juhul esineb erandlikke asjaolusid, sest umbes kolmandiku valimisse kaasatud liidu tootjate müügitehingute puhul, kus kasutatakse müügihinnana tehasehinda, võib see endaga kaasa tuua liidu tootmisharu hinnad, mille taset ei saa võrrelda impordihindadega konkurentsi tähenduses. |
| --- | --- |

(127)

Tavaliselt võrdleb komisjon liidu piiril kehtivat eksportivate tootjate CIF-hinda liidu tootjate tehasehinnaga, sest selline lähenemisviis tagab tavaliselt õiglase võrdluse. Siiski on uurimise käigus ilmnenud, et praegusel juhul esineb erandlikke asjaolusid, sest umbes kolmandiku valimisse kaasatud liidu tootjate müügitehingute puhul, kus kasutatakse müügihinnana tehasehinda, võib see endaga kaasa tuua liidu tootmisharu hinnad, mille taset ei saa võrrelda impordihindadega konkurentsi tähenduses.

| (128) | Liidu tootmisharu selle müügi puhul, kus tuli kanda ka meretranspordikulud sihtsadamatesse, näiteks Roueni (Prantsusmaa) ja Genti (Belgia), leiti tõepoolest, et sobivam on kasutada hindu transpordiks sadamasse, kui et arvutada asjaomase müügi tehasehindu. Kõnealune müük moodustas umbes 40 % liidu tootmisharu müügist. Sellist lähenemisviisi peeti tehasehindade kasutamisest täpsemaks järgmistel põhjustel:






  i) | UAN on söövitav vedelik ning transport kasutajate ja turustajateni eeldab erisõidukeid ja ladustamisrajatisi. See suurendab logistikakulusid sel määral, et need on sageli üle 20 % Lääne-Euroopas müüdava UANi müügikuludest ja võivad teatud tarneklauslite korral ulatuda 30 %ni müügihinnast; |
| --- | --- | --- |

(128)

Liidu tootmisharu selle müügi puhul, kus tuli kanda ka meretranspordikulud sihtsadamatesse, näiteks Roueni (Prantsusmaa) ja Genti (Belgia), leiti tõepoolest, et sobivam on kasutada hindu transpordiks sadamasse, kui et arvutada asjaomase müügi tehasehindu. Kõnealune müük moodustas umbes 40 % liidu tootmisharu müügist. Sellist lähenemisviisi peeti tehasehindade kasutamisest täpsemaks järgmistel põhjustel:

i)

UAN on söövitav vedelik ning transport kasutajate ja turustajateni eeldab erisõidukeid ja ladustamisrajatisi. See suurendab logistikakulusid sel määral, et need on sageli üle 20 % Lääne-Euroopas müüdava UANi müügikuludest ja võivad teatud tarneklauslite korral ulatuda 30 %ni müügihinnast;

| ii) | kaks suurimat valimisse kaasatud tootjat asuvad Poolas ja Leedus, samas kui UANi suurimad turud on Lääne-Euroopas, mis tähendab, et logistikakulud on eriti suured ja hõlmavad meretransporti; need kaks tootjat konkureerivad Ida-Euroopas tehase- ja CIF-hindade alusel Venemaalt pärit impordiga ja Lääne-Euroopas Trinidadist ja Tobagost, Venemaalt ja USAst kohaletoomist hõlmavate hindadega. Tegelikult täheldati, et nende tootjate Ida- ja Lääne-Euroopa müügihinnad erinesid üksteisest peamiselt kõnealuste logistika- ja veokulude poolest; |
| --- | --- |

ii)

kaks suurimat valimisse kaasatud tootjat asuvad Poolas ja Leedus, samas kui UANi suurimad turud on Lääne-Euroopas, mis tähendab, et logistikakulud on eriti suured ja hõlmavad meretransporti; need kaks tootjat konkureerivad Ida-Euroopas tehase- ja CIF-hindade alusel Venemaalt pärit impordiga ja Lääne-Euroopas Trinidadist ja Tobagost, Venemaalt ja USAst kohaletoomist hõlmavate hindadega. Tegelikult täheldati, et nende tootjate Ida- ja Lääne-Euroopa müügihinnad erinesid üksteisest peamiselt kõnealuste logistika- ja veokulude poolest;

| iii) | paljud huvitatud isikud, sealhulgas eksportivad tootjad, on märkinud, et UANi hindade võrdluse põhipunkt Lääne-Euroopas on Roueni (Prantsusmaa) ja Genti (Belgia) sadamasse tehtavate tarnete CIF-hind (koos imporditollimaksuga, kui see on kohaldatav); |
| --- | --- |

iii)

paljud huvitatud isikud, sealhulgas eksportivad tootjad, on märkinud, et UANi hindade võrdluse põhipunkt Lääne-Euroopas on Roueni (Prantsusmaa) ja Genti (Belgia) sadamasse tehtavate tarnete CIF-hind (koos imporditollimaksuga, kui see on kohaldatav);

| iv) | suurem osa asjaomastest riikidest pärit imporditud tootest tarniti uurimisperioodil CIF-hinna alusel suurte tankeritega Lääne-Euroopasse. See hõlmas peaaegu kõiki tarneid Trinidadist ja Tobagost ning USAst, aga ka suurt osa Venemaa Föderatsioonist pärit müügist; |
| --- | --- |

iv)

suurem osa asjaomastest riikidest pärit imporditud tootest tarniti uurimisperioodil CIF-hinna alusel suurte tankeritega Lääne-Euroopasse. See hõlmas peaaegu kõiki tarneid Trinidadist ja Tobagost ning USAst, aga ka suurt osa Venemaa Föderatsioonist pärit müügist;

| v) | UAN on homogeenne tarbekaup ja seetõttu ostab suurem osa tarbijatest toodet üksnes hinna põhjal; |
| --- | --- |

v)

UAN on homogeenne tarbekaup ja seetõttu ostab suurem osa tarbijatest toodet üksnes hinna põhjal;

| vi) | edasimüüja ja lõppkasutaja tasandil võib juhtuda, et asjaomase toote päritolu ei saa tuvastada, sest Lääne-Euroopa sadamates, nagu Rouen või Gent, üle antavat UANi hoiustatakse samades paakides olenemata selle päritolust, ning |
| --- | --- |

vi)

edasimüüja ja lõppkasutaja tasandil võib juhtuda, et asjaomase toote päritolu ei saa tuvastada, sest Lääne-Euroopa sadamates, nagu Rouen või Gent, üle antavat UANi hoiustatakse samades paakides olenemata selle päritolust, ning

| vii) | üleandmissadamast toimuvast müügist tulenev konkurents kehtis samade klientide kohta nii impordi kui ka liidu tootmisharu müügi puhul, kasutades võrreldavaid Incotermi tarneklausleid, ning toode anti tihti klientidele üle samades tarnesõidukites. |
| --- | --- |

vii)

üleandmissadamast toimuvast müügist tulenev konkurents kehtis samade klientide kohta nii impordi kui ka liidu tootmisharu müügi puhul, kasutades võrreldavaid Incotermi tarneklausleid, ning toode anti tihti klientidele üle samades tarnesõidukites.

| (129) | Komisjon järeldas seetõttu, et selleks, et uurida hinna allalöömise esinemist, on asjakohane kohandada umbes kolmandikku kahe valimisse kaasatud liidu tootja müügitehinguid nii, et nende müüki saaks võrrelda nende tegeliku konkurentsi põhjal asjaomase impordiga. Kahe kolmandiku puhul liidu tootmisharu müügist, mis ei hõlmanud meretransporti, säilitati tavaline CIF-hinna vs. tehasehinna metoodika. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon järeldas seetõttu, et selleks, et uurida hinna allalöömise esinemist, on asjakohane kohandada umbes kolmandikku kahe valimisse kaasatud liidu tootja müügitehinguid nii, et nende müüki saaks võrrelda nende tegeliku konkurentsi põhjal asjaomase impordiga. Kahe kolmandiku puhul liidu tootmisharu müügist, mis ei hõlmanud meretransporti, säilitati tavaline CIF-hinna vs. tehasehinna metoodika.

vs

| (130) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides vajaduse korral nõuetekohaselt hinda ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas kaalutud keskmiseks allalöömismarginaaliks 3,4 % Venemaalt pärit impordi puhul, 6,2 % TTst pärit impordi puhul ja 9,9 % USAst pärit impordi puhul. Kui pidada silmas, et vaatlusalune toode on tarbekaup ja et konkurents põhineb suuresti vaid hinnal ning selle hinnad on väga läbipaistvad (st turule teada), loetakse sellist marginaali märkimisväärseks. Kui hinnaerinevus on väike, vahetab ostja tarnijat. Seda kinnitasid ka vastused, mis saadi kasutajate esindajatelt. |
| --- | --- |

(130)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides vajaduse korral nõuetekohaselt hinda ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas kaalutud keskmiseks allalöömismarginaaliks 3,4 % Venemaalt pärit impordi puhul, 6,2 % TTst pärit impordi puhul ja 9,9 % USAst pärit impordi puhul. Kui pidada silmas, et vaatlusalune toode on tarbekaup ja et konkurents põhineb suuresti vaid hinnal ning selle hinnad on väga läbipaistvad (st turule teada), loetakse sellist marginaali märkimisväärseks. Kui hinnaerinevus on väike, vahetab ostja tarnijat. Seda kinnitasid ka vastused, mis saadi kasutajate esindajatelt.

| (131) | Kui võrrelda uurimisperioodil müügihindu liikide kaupa sama kaubandusliku tasandi tehingute juures, lõi asjaomastest riikidest pärit import liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 6,8 %. |
| --- | --- |

(131)

Kui võrrelda uurimisperioodil müügihindu liikide kaupa sama kaubandusliku tasandi tehingute juures, lõi asjaomastest riikidest pärit import liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 6,8 %.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (132) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(132)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (133) | Nagu on märgitud põhjenduses 13, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(133)

Nagu on märgitud põhjenduses 13, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (134) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille Fertilizers Europe esitas küsimustikule antud vastuses. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(134)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille Fertilizers Europe esitas küsimustikule antud vastuses. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

| (135) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus. |
| --- | --- |

(135)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus.

| (136) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulud, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(136)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulud, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (137) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 4 238 411 | 3 695 546 | 4 253 903 | 3 890 476 |
| Indeks | 100 | 87 | 100 | 92 |
| Tootmisvõimsus (mõõtühikutes) | 8 055 000 | 8 205 000 | 8 385 000 | 8 385 000 |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 104 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 53 % | 45 % | 51 % | 46 % |
| Indeks | 100 | 86 | 96 | 88 |
| Allikas: Fertilizers Europe'ilt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(137)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

4 238 411

3 695 546

4 253 903

3 890 476

Indeks

Indeks

100

100

87

87

100

100

92

92

Tootmisvõimsus (mõõtühikutes)

8 055 000

8 205 000

8 385 000

8 385 000

Indeks

Indeks

100

100

102

102

104

104

104

104

Tootmisvõimsuse rakendamine

53 %

45 %

51 %

46 %

Indeks

Indeks

100

100

86

86

96

96

88

88

Allikas: Fertilizers Europe'ilt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (138) | Liidus toodetakse UANi tavaliselt keemiakombinaatides. Neis kombinaatides toodetakse gaasist ja lämmastikust lämmastikupõhiseid väetisi ning muid sarnaseid tööstustooteid, näiteks melamiini. Tootmisprotsess hõlmab eri etappe, nagu ammoniaagi ja lämmastikhappe tootmine, ning sõltub seetõttu suuresti juurdepääsust gaasi (kui peamise tooraine) allikatele (gaasimagistraalid või -terminalid) ja on väga kapitalimahukas. Tootjad võivad minna üle teiste lõpptoodete tootmisele, kuid selline võimekus on piiratud ja eri tootjate puhul erinev. See oleneb kombinaadi konfiguratsioonist ja tootja kliendibaasist. Iga äriühingu eesmärk on maksimeerida kombinaadi tootlikkust tervikuna. Sellegipoolest keskendutakse käesolevas uurimises üksnes UANile. |
| --- | --- |

(138)

Liidus toodetakse UANi tavaliselt keemiakombinaatides. Neis kombinaatides toodetakse gaasist ja lämmastikust lämmastikupõhiseid väetisi ning muid sarnaseid tööstustooteid, näiteks melamiini. Tootmisprotsess hõlmab eri etappe, nagu ammoniaagi ja lämmastikhappe tootmine, ning sõltub seetõttu suuresti juurdepääsust gaasi (kui peamise tooraine) allikatele (gaasimagistraalid või -terminalid) ja on väga kapitalimahukas. Tootjad võivad minna üle teiste lõpptoodete tootmisele, kuid selline võimekus on piiratud ja eri tootjate puhul erinev. See oleneb kombinaadi konfiguratsioonist ja tootja kliendibaasist. Iga äriühingu eesmärk on maksimeerida kombinaadi tootlikkust tervikuna. Sellegipoolest keskendutakse käesolevas uurimises üksnes UANile.

| (139) | Kokkuvõttes kahanes UANi tootmine vaatlusalusel perioodil 8 %. Tootmine vähenes märkimisväärselt 2016. aastal, kui asjaomastest riikidest pärit import suurenes võrreldes eelneva aastaga 50 % ja nõudlust mõjutas UANi peamistel turgudel valitsenud põud. Kuigi olukord 2017. aastal paranes, kaasnes uurimisperioodil langevate UANi hindade ja tootlikkusega nii mõnegi liidu tootja üleminek muude lämmastikupõhiste väetiste tootmisele. Kui majanduslikult ei olnud võimalik mõne muu toote tootmisele üle minna, tuli liidu tootjatel tootmine paratamatult seisata. |
| --- | --- |

(139)

Kokkuvõttes kahanes UANi tootmine vaatlusalusel perioodil 8 %. Tootmine vähenes märkimisväärselt 2016. aastal, kui asjaomastest riikidest pärit import suurenes võrreldes eelneva aastaga 50 % ja nõudlust mõjutas UANi peamistel turgudel valitsenud põud. Kuigi olukord 2017. aastal paranes, kaasnes uurimisperioodil langevate UANi hindade ja tootlikkusega nii mõnegi liidu tootja üleminek muude lämmastikupõhiste väetiste tootmisele. Kui majanduslikult ei olnud võimalik mõne muu toote tootmisele üle minna, tuli liidu tootjatel tootmine paratamatult seisata.

| (140) | Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %, samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 12 %. Nagu on märgitud põhjenduses 138, võib seda liiki tootmise ja tootmisharu puhul tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist mõjutada see, kui toodetakse muid tooteid, mida saab toota samade tootmisseadmetega, ning see peegelduski kõnealustes suundumustes. |
| --- | --- |

(140)

Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %, samal ajal kui tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 12 %. Nagu on märgitud põhjenduses 138, võib seda liiki tootmise ja tootmisharu puhul tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist mõjutada see, kui toodetakse muid tooteid, mida saab toota samade tootmisseadmetega, ning see peegelduski kõnealustes suundumustes.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (141) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 3 348 196 | 2 796 506 | 2 934 634 | 2 645 143 |
| Indeks | 100 | 84 | 88 | 79 |
| Turuosa | 69,7 % | 60,0 % | 61,3 % | 57,9 % |
| Indeks | 100 | 86 | 88 | 83 |
| Allikas: Fertilizers Europe'ilt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(141)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 5

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

3 348 196

2 796 506

2 934 634

2 645 143

Indeks

Indeks

100

100

84

84

88

88

79

79

Turuosa

69,7 %

60,0 %

61,3 %

57,9 %

Indeks

Indeks

100

100

86

86

88

88

83

83

Allikas: Fertilizers Europe'ilt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (142) | Liidu tootmisharu müügimaht arvutati sõltumatutele ja seotud isikutele tehtud müügi põhjal makromajanduslikel alustel. Sellise müügi väike maht (umbes 3 % kogumahust) koosnes aga eri impordiallikatest pärit toodangu edasimüügist. Osutatud müük on eespool märgitud müügimahust välja jäetud, sest see peaks hõlmama üksnes liidu tootjate toodangu müüki. Et vältida topeltarvestust, jäeti selline edasimüük välja ka põhjenduses 114 osutatud tarbimisnäitajatest. Selle põhjal vähenes liidu tootmisharu tootmismaht vaatlusalusel perioodil 21 %. Sel perioodil vähenenud tootmismaht on lähedane asjaomaste riikide suurenenud müügimahule. |
| --- | --- |

(142)

Liidu tootmisharu müügimaht arvutati sõltumatutele ja seotud isikutele tehtud müügi põhjal makromajanduslikel alustel. Sellise müügi väike maht (umbes 3 % kogumahust) koosnes aga eri impordiallikatest pärit toodangu edasimüügist. Osutatud müük on eespool märgitud müügimahust välja jäetud, sest see peaks hõlmama üksnes liidu tootjate toodangu müüki. Et vältida topeltarvestust, jäeti selline edasimüük välja ka põhjenduses 114 osutatud tarbimisnäitajatest. Selle põhjal vähenes liidu tootmisharu tootmismaht vaatlusalusel perioodil 21 %. Sel perioodil vähenenud tootmismaht on lähedane asjaomaste riikide suurenenud müügimahule.

| (143) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 17 %. Selline olukord arenes välja halbade turutingimuste, eelkõige madalate hindade tulemusena, mis tähendas, et liidu müügimaht jäi alla asjaomastest riikidest pärit impordile. |
| --- | --- |

(143)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 17 %. Selline olukord arenes välja halbade turutingimuste, eelkõige madalate hindade tulemusena, mis tähendas, et liidu müügimaht jäi alla asjaomastest riikidest pärit impordile.

4.4.2.3.   Kasv

| (144) | Eespool esitatud tootmise, müügimahu ja turuosaga seotud arvud näitavad, et liidu tootmisharu ei suutnud vaatlusalusel perioodil kasvada ei absoluutarvudes ega seoses tarbimisega. |
| --- | --- |

(144)

Eespool esitatud tootmise, müügimahu ja turuosaga seotud arvud näitavad, et liidu tootmisharu ei suutnud vaatlusalusel perioodil kasvada ei absoluutarvudes ega seoses tarbimisega.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (145) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 164 | 2 029 | 2 104 | 2 005 |
| Indeks | 100 | 94 | 97 | 93 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 1 959 | 1 821 | 2 022 | 1 940 |
| Indeks | 100 | 93 | 103 | 99 |
| Allikas: Fertilizers Europe'ilt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(145)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 6

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Töötajate arv

2 164

2 029

2 104

2 005

Indeks

Indeks

100

100

94

94

97

97

93

93

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

1 959

1 821

2 022

1 940

Indeks

Indeks

100

100

93

93

103

103

99

99

Allikas: Fertilizers Europe'ilt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (146) | Arvestades halvenevaid turutingimusi, vähenes liidu tootmisharus vaatlusalusel perioodil töötajate arv 7 %. Kuigi tootmine vähenes enamgi, langes tootlikkus vaatlusalusel perioodil siiski vaid 1 %. |
| --- | --- |

(146)

Arvestades halvenevaid turutingimusi, vähenes liidu tootmisharus vaatlusalusel perioodil töötajate arv 7 %. Kuigi tootmine vähenes enamgi, langes tootlikkus vaatlusalusel perioodil siiski vaid 1 %.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus

| (147) | Kõik dumpingumarginaalid ületasid märkimisväärselt miinimumtaset. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(147)

Kõik dumpingumarginaalid ületasid märkimisväärselt miinimumtaset. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (148) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt:

  Tabel 7


  Müügihinnad liidus | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tehasest tulnud toote ühiku müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta) | 176 | 130 | 127 | 127 |
| Indeks | 100 | 74 | 72 | 72 |
| Tehasest tulnud toote ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 146 | 115 | 123 | 130 |
| Indeks | 100 | 79 | 84 | 89 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(148)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt:

Tabel 7

Tabel 7

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Keskmine tehasest tulnud toote ühiku müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta)

176

130

127

127

Indeks

Indeks

100

100

74

74

72

72

72

72

Tehasest tulnud toote ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

146

115

123

130

Indeks

Indeks

100

100

79

79

84

84

89

89

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (149) | Müügihinnad langesid vaatlusalusel perioodil 28 % ja ühiku tootmiskulu vähenes 11 %. Suurim hinnalangus oli 2016. aastal, kui asjaomastest riikidest pärit madala hinnaga import kasvas 50 % ja nõudmine oli veidi väiksem. Tootmiskulu suundumuse määras peamiselt kindlaks gaasihindade kõikumine. Kulu suurenemisele 2017. aastal ja uurimisperioodil ei kaasnenud siiski samasuguse toote müügihinna vastav tõus, mida suruti veelgi madalamaks. |
| --- | --- |

(149)

Müügihinnad langesid vaatlusalusel perioodil 28 % ja ühiku tootmiskulu vähenes 11 %. Suurim hinnalangus oli 2016. aastal, kui asjaomastest riikidest pärit madala hinnaga import kasvas 50 % ja nõudmine oli veidi väiksem. Tootmiskulu suundumuse määras peamiselt kindlaks gaasihindade kõikumine. Kulu suurenemisele 2017. aastal ja uurimisperioodil ei kaasnenud siiski samasuguse toote müügihinna vastav tõus, mida suruti veelgi madalamaks.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

| (150) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 8


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 24 876 | 24 323 | 27 143 | 27 410 |
| Indeks | 100 | 98 | 109 | 110 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(150)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 8

Tabel 8

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

24 876

24 323

27 143

27 410

Indeks

Indeks

100

100

98

98

109

109

110

110

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (151) | Keskmised tööjõukulud valimisse kaasatud liidu tootjate ühe töötaja kohta vähenesid vaatlusalusel perioodil 10 %. Tööjõukulud töötaja kohta suurenesid eelkõige 2017. aastal, kui tootmine ja tootlikkus kasvasid. |
| --- | --- |

(151)

Keskmised tööjõukulud valimisse kaasatud liidu tootjate ühe töötaja kohta vähenesid vaatlusalusel perioodil 10 %. Tööjõukulud töötaja kohta suurenesid eelkõige 2017. aastal, kui tootmine ja tootlikkus kasvasid.

4.4.3.3.   Laovarud

| (152) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 9


  Laovarud | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 83 826 | 54 411 | 72 814 | 38 961 |
| Indeks | 100 | 65 | 87 | 46 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 3,7 % | 2,7 % | 3,2 % | 1,8 % |
| Indeks | 100 | 71 | 85 | 49 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(152)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 9

Tabel 9

Laovarud

Laovarud

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

83 826

54 411

72 814

38 961

Indeks

Indeks

100

100

65

65

87

87

46

46

Lõppvarud protsendina toodangust

3,7 %

2,7 %

3,2 %

1,8 %

Indeks

Indeks

100

100

71

71

85

85

49

49

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (153) | Lõppvarud ja laovarud protsendina toodangust vaatlusalusel perioodil vähenesid. Et aga laovarud protsendina toodangust on olnud väikesed kogu perioodi vältel ja lõppvarud sõltuvad hooajalistest erinevustest, ei peeta seda tegurit käesoleva uurimise raames oluliseks kahju näitajaks. |
| --- | --- |

(153)

Lõppvarud ja laovarud protsendina toodangust vaatlusalusel perioodil vähenesid. Et aga laovarud protsendina toodangust on olnud väikesed kogu perioodi vältel ja lõppvarud sõltuvad hooajalistest erinevustest, ei peeta seda tegurit käesoleva uurimise raames oluliseks kahju näitajaks.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (154) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest) | 14,0 % | 10,0 % | 1,1 % | – 3,5 % |
| Indeks | 100 | 71 | 8 | – 25 |
| Rahavoog (eurodes) | 78 775 697 | 39 007 376 | 19 727 317 | 5 827 513 |
| Indeks | 100 | 50 | 25 | 7 |
| Investeeringud (eurodes) | 18 082 767 | 15 044 306 | 5 110 610 | 8 593 605 |
| Indeks | 100 | 83 | 28 | 48 |
| Investeeringutasuvus | 57,2 % | 28,3 % | 7,9 % | – 8,7 % |
| Indeks | 100 | 49 | 14 | – 15 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(154)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 10

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest)

14,0 %

10,0 %

1,1 %

– 3,5 %

Indeks

Indeks

100

100

71

71

8

8

– 25

– 25

Rahavoog (eurodes)

78 775 697

39 007 376

19 727 317

5 827 513

Indeks

Indeks

100

100

50

50

25

25

7

7

Investeeringud (eurodes)

18 082 767

15 044 306

5 110 610

8 593 605

Indeks

Indeks

100

100

83

83

28

28

48

48

Investeeringutasuvus

57,2 %

28,3 %

7,9 %

– 8,7 %

Indeks

Indeks

100

100

49

49

14

14

– 15

– 15

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

Allikas:

| (155) | Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus vähenes kogu vaatlusaluse perioodi vältel märkimisväärselt keskmise müügihinna ja tootmiskulu muutuste tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 152. Tootmiskulu kasv 2017. aastal ja asjaomastest riikidest pärit impordi tõttu alandatud müügihinnad põhjustasid liidu tootmisharule uurimisperioodil kahjumit. |
| --- | --- |

(155)

Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumlikkus vähenes kogu vaatlusaluse perioodi vältel märkimisväärselt keskmise müügihinna ja tootmiskulu muutuste tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 152. Tootmiskulu kasv 2017. aastal ja asjaomastest riikidest pärit impordi tõttu alandatud müügihinnad põhjustasid liidu tootmisharule uurimisperioodil kahjumit.

| (156) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumused vaatlusaluse perioodi vältel arenesid negatiivses suunas. |
| --- | --- |

(156)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumused vaatlusaluse perioodi vältel arenesid negatiivses suunas.

| (157) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas, kajastades eespool kasumlikkust ja kassavoogu kirjeldavaid suundumusi. |
| --- | --- |

(157)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See arenes vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas, kajastades eespool kasumlikkust ja kassavoogu kirjeldavaid suundumusi.

| (158) | Liidu tootmisharu jätkas vaatlusalusel perioodil investeeringuid. Investeeriti selleks, et parendada tootmise tõhusust ning vähendada energiatarbimist ja keskkonnamõju. Ometigi olid 2017. aastal ja uurimisperioodil tehtud investeeringud palju väiksemad kui 2015. ja 2016. aastal. Investeeringute vähenemist põhjustas väiksem suutlikkus kaasata kapitali, nagu tõendas ka rahavoo halvenev olukord. |
| --- | --- |

(158)

Liidu tootmisharu jätkas vaatlusalusel perioodil investeeringuid. Investeeriti selleks, et parendada tootmise tõhusust ning vähendada energiatarbimist ja keskkonnamõju. Ometigi olid 2017. aastal ja uurimisperioodil tehtud investeeringud palju väiksemad kui 2015. ja 2016. aastal. Investeeringute vähenemist põhjustas väiksem suutlikkus kaasata kapitali, nagu tõendas ka rahavoo halvenev olukord.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (159) | Vaatlusaluse perioodi vältel tabas liidu tootmisharu suur müügihinnalangus (28 %), mis koos 2017. aastal ja uurimisperioodi jooksul suurenenud kuludega põhjustas 2015. aasta 14 % kasumi taseme pöördumise kahjumiks. See suundumus põhjustas samasugust langust rahavoos ja investeeringutasuvuses ning vähendas investeeringuid. Märkimisväärset negatiivset mõju on olnud tunda ka sellistes mahunäidikutes nagu tootmine, mis langes 8 %, müügimaht, mis vähenes 21 %, ja turuosa, mis kukkus 69,7 %-lt 2015. aastal 57,9 %-le uurimisperioodil. Selline areng jättis liidu tootmisharu vähekaitstud olukorda. |
| --- | --- |

(159)

Vaatlusaluse perioodi vältel tabas liidu tootmisharu suur müügihinnalangus (28 %), mis koos 2017. aastal ja uurimisperioodi jooksul suurenenud kuludega põhjustas 2015. aasta 14 % kasumi taseme pöördumise kahjumiks. See suundumus põhjustas samasugust langust rahavoos ja investeeringutasuvuses ning vähendas investeeringuid. Märkimisväärset negatiivset mõju on olnud tunda ka sellistes mahunäidikutes nagu tootmine, mis langes 8 %, müügimaht, mis vähenes 21 %, ja turuosa, mis kukkus 69,7 %-lt 2015. aastal 57,9 %-le uurimisperioodil. Selline areng jättis liidu tootmisharu vähekaitstud olukorda.

| (160) | Vaid üksikud uuritud näitajad osutasid positiivsele arengule. Tootmisvõimsus suurenes veidi vaatlusalusel perioodil, kuid tootmine vähenes, nagu märgitud eelmises põhjenduses. Ka laovarud on vähenenud, kuid varude tase on olnud madal kogu vaatlusaluse perioodi vältel. |
| --- | --- |

(160)

Vaid üksikud uuritud näitajad osutasid positiivsele arengule. Tootmisvõimsus suurenes veidi vaatlusalusel perioodil, kuid tootmine vähenes, nagu märgitud eelmises põhjenduses. Ka laovarud on vähenenud, kuid varude tase on olnud madal kogu vaatlusaluse perioodi vältel.

| (161) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(161)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

PÕHJUSLIKUD SEOSED

| (162) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on muu hulgas järgmised: import kolmandatest riikidest, tarbimise vähenemine, suundumused (ülemaailmsel) uurea turul, gaasihinna tõus 2017. aastal ja uurimisperioodil, liidu tööstuse ekspordijõudlus, liidu tootjate suuremad kulud ning liidu tootjate teatav UANi ostmine ja müük. |
| --- | --- |

(162)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on muu hulgas järgmised: import kolmandatest riikidest, tarbimise vähenemine, suundumused (ülemaailmsel) uurea turul, gaasihinna tõus 2017. aastal ja uurimisperioodil, liidu tööstuse ekspordijõudlus, liidu tootjate suuremad kulud ning liidu tootjate teatav UANi ostmine ja müük.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (163) | Vaatlusalusel perioodil suurenes asjaomastest riikidest pärit import 64 %, mis kergitas nende turuosa 72 %, nagu on näha tabelist 2. See areng toimus olenemata 5 % tarbimise vähenemisest vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(163)

Vaatlusalusel perioodil suurenes asjaomastest riikidest pärit import 64 %, mis kergitas nende turuosa 72 %, nagu on näha tabelist 2. See areng toimus olenemata 5 % tarbimise vähenemisest vaatlusalusel perioodil.

| (164) | Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad langesid keskmiselt 32 %. Tegelikult langesid kõigi kolme asjaomase riigi hinnad olenevalt riigist 30–34 %. Selline hinnalangus oli iseäranis ilmne 2016. aastal, kui samal ajal suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi maht võrreldes 2015. aastaga 50 %. Kui võrrelda uurimisperioodil müügihindu liikide kaupa sama kaubandusliku tasandi tehingute juures, lõi asjaomastest riikidest pärit import liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 6,8 %. |
| --- | --- |

(164)

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad langesid keskmiselt 32 %. Tegelikult langesid kõigi kolme asjaomase riigi hinnad olenevalt riigist 30–34 %. Selline hinnalangus oli iseäranis ilmne 2016. aastal, kui samal ajal suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi maht võrreldes 2015. aastaga 50 %. Kui võrrelda uurimisperioodil müügihindu liikide kaupa sama kaubandusliku tasandi tehingute juures, lõi asjaomastest riikidest pärit import liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 6,8 %.

| (165) | On selge, et suurel langevate hindadega impordi kasvul oli oluline osa liidu tootmisharu majandusnäitajate halvenemisel. Seda mõju süvendas kaks tootepõhist tegurit. Esiteks, UAN on tarbekaup, mida müüakse klientidele peaaegu erandlikult hinna alusel. Seetõttu võib väikesel hinnavahel olla oluline tagajärg. Teiseks, UAN on vedeltoode, mille ladustamiseks on vaja eripaake. See tähendab, et turuhinnad tuleb heaks kiita vahetult pärast tootmisaega, olenemata sel hetkel kohaldatavast tootmiskulust. |
| --- | --- |

(165)

On selge, et suurel langevate hindadega impordi kasvul oli oluline osa liidu tootmisharu majandusnäitajate halvenemisel. Seda mõju süvendas kaks tootepõhist tegurit. Esiteks, UAN on tarbekaup, mida müüakse klientidele peaaegu erandlikult hinna alusel. Seetõttu võib väikesel hinnavahel olla oluline tagajärg. Teiseks, UAN on vedeltoode, mille ladustamiseks on vaja eripaake. See tähendab, et turuhinnad tuleb heaks kiita vahetult pärast tootmisaega, olenemata sel hetkel kohaldatavast tootmiskulust.

| (166) | Asjaomastest riikidest pärit toodete madalad müügihinnad valmistasid kõige enam kahju 2017. aastal ja uurimisperioodil, kui kulud kasvasid kõrge gaasihinna tõttu. Liidu tootmisharu allasurutud müügihinnad, mida ei saanud tõsta koos impordi hinnasurvel suurenevate kuludega, põhjustasid olukorra, kus liidu tööstuse tulemusnäitajad halvenesid ja tekitasid uurimisperioodil kahjumi. 2017. aastal ja uurimisperioodil ei suutnud mitu tootjat seetõttu vältida tootmiskatkestusi ja investeeringud vähenesid märkimisväärselt. See omakorda suurendas kahju, sest keemiakombinaadis on pikaajaliseks toimimiseks vaja teha pidevaid investeeringuid. |
| --- | --- |

(166)

Asjaomastest riikidest pärit toodete madalad müügihinnad valmistasid kõige enam kahju 2017. aastal ja uurimisperioodil, kui kulud kasvasid kõrge gaasihinna tõttu. Liidu tootmisharu allasurutud müügihinnad, mida ei saanud tõsta koos impordi hinnasurvel suurenevate kuludega, põhjustasid olukorra, kus liidu tööstuse tulemusnäitajad halvenesid ja tekitasid uurimisperioodil kahjumi. 2017. aastal ja uurimisperioodil ei suutnud mitu tootjat seetõttu vältida tootmiskatkestusi ja investeeringud vähenesid märkimisväärselt. See omakorda suurendas kahju, sest keemiakombinaadis on pikaajaliseks toimimiseks vaja teha pidevaid investeeringuid.

| (167) | Mõnigi isik mainis imporditaseme ning liidu tootmisharu müügihindade ja kasumi vahelise korrelatsiooni puudumist seoses sellega, et liidu tootmisharu müügihinnad olid kõrged ja kasum oli suur neil perioodidel, kui import oli olulise tähtsusega, ning vastupidi. Siiski järeldused, mis eespool selles punktis tehti, ja liidu tootmisharu suutmatus kasutada omamaist turgu ära samal määral asjaomastest riikidest pärit tootjatega, tõendavad dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju olemasolu. |
| --- | --- |

(167)

Mõnigi isik mainis imporditaseme ning liidu tootmisharu müügihindade ja kasumi vahelise korrelatsiooni puudumist seoses sellega, et liidu tootmisharu müügihinnad olid kõrged ja kasum oli suur neil perioodidel, kui import oli olulise tähtsusega, ning vastupidi. Siiski järeldused, mis eespool selles punktis tehti, ja liidu tootmisharu suutmatus kasutada omamaist turgu ära samal määral asjaomastest riikidest pärit tootjatega, tõendavad dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju olemasolu.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (168) | Impordimaht muudest kolmandatest riikidest muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Tabel 11


  Import kolmandatest riikidest | | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid | Maht (tonnides) | 403 934 | 280 367 | 201 741 | 202 738 |
| Indeks | 100 | 69 | 50 | 50 |
| Turuosa | 8,0 % | 5,7 % | 3,8 % | 4,1 % |
| Indeks | 100 | 72 | 48 | 51 |
| Keskmine hind | 189 | 140 | 136 | 129 |
| Indeks | 100 | 74 | 72 | 68 |
| Allikas: Comext. |

(168)

Impordimaht muudest kolmandatest riikidest muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 11

Tabel 11

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid

Maht (tonnides)

403 934

280 367

201 741

202 738

Indeks

Indeks

100

100

69

69

50

50

50

50

Turuosa

8,0 %

5,7 %

3,8 %

4,1 %

Indeks

Indeks

100

100

72

72

48

48

51

51

Keskmine hind

189

140

136

129

Indeks

Indeks

100

100

74

74

72

72

68

68

Allikas: Comext.

Allikas:

| (169) | Import kolmandatest riikidest (peamiselt Valgevenest, Põhja-Makedooniast, Serbiast ja Alžeeriast) vähenes vaatlusalusel perioodil 50 % ning uurimisperioodil oli nende turuosa üksnes 4,1 %. |
| --- | --- |

(169)

Import kolmandatest riikidest (peamiselt Valgevenest, Põhja-Makedooniast, Serbiast ja Alžeeriast) vähenes vaatlusalusel perioodil 50 % ning uurimisperioodil oli nende turuosa üksnes 4,1 %.

| (170) | Seetõttu järeldati esialgu, et sellisel impordil saab liidu tootmisharu olukorrale olla üksnes marginaalne mõju. |
| --- | --- |

(170)

Seetõttu järeldati esialgu, et sellisel impordil saab liidu tootmisharu olukorrale olla üksnes marginaalne mõju.

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditulemus

Liidu tootmisharu eksporditulemus

| (171) | Liidu tootmisharu ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt:

  Tabel 12


  Liidu tootmisharu eksporditegevus | 2015 | 2016 | 2017 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 272 077 | 306 840 | 559 840 | 552 979 |
| Indeks | 100 | 113 | 206 | 203 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 171 | 124 | 122 | 125 |
| Indeks | 100 | 72 | 72 | 73 |
| Allikas: Fertilizers Europe ja valimisse kaasatud tootjad. |

(171)

Liidu tootmisharu ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt:

Tabel 12

Tabel 12

Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

2015

2016

2017

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

272 077

306 840

559 840

552 979

Indeks

Indeks

100

100

113

113

206

206

203

203

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

171

124

122

125

Indeks

Indeks

100

100

72

72

72

72

73

73

Allikas: Fertilizers Europe ja valimisse kaasatud tootjad.

Allikas:

| (172) | Vaatlusaluse perioodi vältel kasvas liidu tootmisharu müük eksporditurgudel umbes 280 000 tonni võrra. Seega korvas kasvanud müük eksporditurul üksnes väikese osa kahjumist, mis oli liidu turul umbes 700 000 tonni. Liidu tootmisharu ekspordihinnad olid sarnased liidu turul kehtivate hindadega. |
| --- | --- |

(172)

Vaatlusaluse perioodi vältel kasvas liidu tootmisharu müük eksporditurgudel umbes 280 000 tonni võrra. Seega korvas kasvanud müük eksporditurul üksnes väikese osa kahjumist, mis oli liidu turul umbes 700 000 tonni. Liidu tootmisharu ekspordihinnad olid sarnased liidu turul kehtivate hindadega.

| (173) | Seetõttu järeldati esialgu, et selline eksport ei mõjutanud liidu tootmisharule tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(173)

Seetõttu järeldati esialgu, et selline eksport ei mõjutanud liidu tootmisharule tekitatud kahju.

5.2.3.   Tarbimine

Tarbimine

| (174) | Uurimise ajal osutasid mõned isikud kõikuvale tarbimisele ja/või peamistel turgudel valitsenud ebasoodsatele ilmastikuoludele kui liidu tootmisharu kahjustavale olukorrale. Tabelist 1 on näha, et tarbimine liidu turul kõikus vaatlusalusel perioodil tõepoolest ja vähenes üldkokkuvõttes 5 %. Hoolimata neist kõikumistest ja üleüldisest langusest suurenes asjaomastest riikidest pärit import vaatlusalusel perioodil siiski pidevalt muu impordi ja liidu tootmisharu müügi arvelt. |
| --- | --- |

(174)

Uurimise ajal osutasid mõned isikud kõikuvale tarbimisele ja/või peamistel turgudel valitsenud ebasoodsatele ilmastikuoludele kui liidu tootmisharu kahjustavale olukorrale. Tabelist 1 on näha, et tarbimine liidu turul kõikus vaatlusalusel perioodil tõepoolest ja vähenes üldkokkuvõttes 5 %. Hoolimata neist kõikumistest ja üleüldisest langusest suurenes asjaomastest riikidest pärit import vaatlusalusel perioodil siiski pidevalt muu impordi ja liidu tootmisharu müügi arvelt.

| (175) | Seetõttu järeldati esialgu, et selline nõudluse areng ei soodustanud liidu tootmisharule tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(175)

Seetõttu järeldati esialgu, et selline nõudluse areng ei soodustanud liidu tootmisharule tekitatud kahju.

5.2.4.   Uurea (maailmaturu)hind

Uurea (maailmaturu)hind

| (176) | Mõni isik väitis, et liidu tootjate kahjustatud olukord oli tingitud uurea maailmaturuhinnast, mis põhjustaski liidu UANi hindade languse. Siiski ilmnes uurimisest, et uureal puudub maailmaturuhind, mis oleks võinud liidu tootmisharu olukorda mõjutada. On sõltumatuid osalejaid, kes avaldavad uurea hetkehindu maailma eri paikades. Need hinnad osutavad vaatlusaluse perioodi vältel eri kohtade hinnaerinevustele (15). Pealegi kui uurea moodustab kogu maailmas 56 % kõigist tarbitud väetistest, ei ole see eelistatud väetis liidus, kus see moodustab umbes 19 % kasutatud väetistest. |
| --- | --- |

(176)

Mõni isik väitis, et liidu tootjate kahjustatud olukord oli tingitud uurea maailmaturuhinnast, mis põhjustaski liidu UANi hindade languse. Siiski ilmnes uurimisest, et uureal puudub maailmaturuhind, mis oleks võinud liidu tootmisharu olukorda mõjutada. On sõltumatuid osalejaid, kes avaldavad uurea hetkehindu maailma eri paikades. Need hinnad osutavad vaatlusaluse perioodi vältel eri kohtade hinnaerinevustele (15). Pealegi kui uurea moodustab kogu maailmas 56 % kõigist tarbitud väetistest, ei ole see eelistatud väetis liidus, kus see moodustab umbes 19 % kasutatud väetistest.

15

| (177) | Seetõttu järeldatigi esialgu, et uurea (maailmaturu)hinnal ei saanud olla olulist mõju liidu tootmisharu müügihindadele ja selle kahjustatud olukorrale. |
| --- | --- |

(177)

Seetõttu järeldatigi esialgu, et uurea (maailmaturu)hinnal ei saanud olla olulist mõju liidu tootmisharu müügihindadele ja selle kahjustatud olukorrale.

5.2.5.   Kõrgemad hinnad liidu tootjate hulgas

Kõrgemad hinnad liidu tootjate hulgas

| (178) | Mitu isikut tõid välja müügi-, haldus- ja üldkulude kasvu liidu tootjate hulgas ja/või väitsid, et mõned kaebuse esitanud liidu tootjad on kahjustatud olukorras, sest nad maksavad gaasi eest kõrget hinda. |
| --- | --- |

(178)

Mitu isikut tõid välja müügi-, haldus- ja üldkulude kasvu liidu tootjate hulgas ja/või väitsid, et mõned kaebuse esitanud liidu tootjad on kahjustatud olukorras, sest nad maksavad gaasi eest kõrget hinda.

| (179) | Uurimine ei näidanud mingit tavapäratut müügi-, haldus- ja üldkulude kasvu valimisse kaasatud liidu tootjate seas. Mis puutub gaasihindade tasemesse vaatlusalusel perioodil, ei põhjenda see kõnealusel juhul vähenevat kasumit. Kõrge gaasihind võiks põhjendada pidevat suutmatust jõuda piisavate kasumlikkuse tasemeteni, mida aga siinkohal öelda ei saa, sest 2015. ja 2016. aasta kasumlikkuse tase oli vastavalt 14 % ja 10 %. |
| --- | --- |

(179)

Uurimine ei näidanud mingit tavapäratut müügi-, haldus- ja üldkulude kasvu valimisse kaasatud liidu tootjate seas. Mis puutub gaasihindade tasemesse vaatlusalusel perioodil, ei põhjenda see kõnealusel juhul vähenevat kasumit. Kõrge gaasihind võiks põhjendada pidevat suutmatust jõuda piisavate kasumlikkuse tasemeteni, mida aga siinkohal öelda ei saa, sest 2015. ja 2016. aasta kasumlikkuse tase oli vastavalt 14 % ja 10 %.

| (180) | Seetõttu tunnistatakse, et gaasihinna tõus oli vaid mõne liidu tootja kahju süvendav tegur. Ometi ei olnud kahju peamine põhjus ei gaasihind ega muu kulu. Asjaomaste riikide impordi avaldatud hinnasurve oli see, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul kompenseerida kulude kasvu hinnatõusu abil. |
| --- | --- |

(180)

Seetõttu tunnistatakse, et gaasihinna tõus oli vaid mõne liidu tootja kahju süvendav tegur. Ometi ei olnud kahju peamine põhjus ei gaasihind ega muu kulu. Asjaomaste riikide impordi avaldatud hinnasurve oli see, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul kompenseerida kulude kasvu hinnatõusu abil.

5.2.6.   Liidu tootjate ostetud ja müüdud teatavad UANi liigid

Liidu tootjate ostetud ja müüdud teatavad UANi liigid

| (181) | Mitu isikut väitis, et kahju, mida mõned liidu tootjad lõpuks kannatasid, oli nende enda tekitatud, sest mõni liidu tootja ostis UANi. |
| --- | --- |

(181)

Mitu isikut väitis, et kahju, mida mõned liidu tootjad lõpuks kannatasid, oli nende enda tekitatud, sest mõni liidu tootja ostis UANi.

| (182) | Uurimine näitas, et mõned liidu tootjad või nende kaubanduspartnerid ostsid UANi liidus paiknevatelt importijatelt või hulgimüüjatelt selleks, et täita teatavaid tellimusi, või logistilistel põhjustel. Arvestades sellega, et mitmest allikast pärit UAN on paakides segunenud ja et mõnikord jagavad selliseid paake turu mitu osalist, ei saa välistada, et liidu tootjad ostsid tegelikult uuesti sama UANi, mida nad ise varem olid müünud. Igal juhul oli liidu tootjate ostetud UANi kogus võrreldes liidu kogumüügiga mahu poolest tähtsusetu. |
| --- | --- |

(182)

Uurimine näitas, et mõned liidu tootjad või nende kaubanduspartnerid ostsid UANi liidus paiknevatelt importijatelt või hulgimüüjatelt selleks, et täita teatavaid tellimusi, või logistilistel põhjustel. Arvestades sellega, et mitmest allikast pärit UAN on paakides segunenud ja et mõnikord jagavad selliseid paake turu mitu osalist, ei saa välistada, et liidu tootjad ostsid tegelikult uuesti sama UANi, mida nad ise varem olid müünud. Igal juhul oli liidu tootjate ostetud UANi kogus võrreldes liidu kogumüügiga mahu poolest tähtsusetu.

| (183) | Väide, mille esitas üks Venemaa eksportiv tootja selle kohta, et mõned liidu tootjad müüvad UANi alandatud hindadega turuhinnast madalamal, ei leidnud tõenditega kinnitust. |
| --- | --- |

(183)

Väide, mille esitas üks Venemaa eksportiv tootja selle kohta, et mõned liidu tootjad müüvad UANi alandatud hindadega turuhinnast madalamal, ei leidnud tõenditega kinnitust.

| (184) | Eespool osutatu kontekstis järeldati esialgu, et ükski mainitud toiming ei avaldanud liidu tootmisharu kahjustatud olukorrale olulist mõju. |
| --- | --- |

(184)

Eespool osutatu kontekstis järeldati esialgu, et ükski mainitud toiming ei avaldanud liidu tootmisharu kahjustatud olukorrale olulist mõju.

5.2.7.   Muud tegurid

Muud tegurid

| (185) | Uurimise ajal viitasid mõned isikud muudele teguritele, mis võisid soodustada liidu tootmisharu kahjustatud olukorda. Need hõlmasid järgmisi tegureid: i) UANi hindade hooajalisus; ii) liidu tootjate muutuv tootmisvõimsus; iii) liidu mõne tootja ebakorrapärased tarned ning iv) digiplatvorm, mille kaudu müüdaks väetisi veebi teel agressiivsete hindadega. |
| --- | --- |

(185)

Uurimise ajal viitasid mõned isikud muudele teguritele, mis võisid soodustada liidu tootmisharu kahjustatud olukorda. Need hõlmasid järgmisi tegureid: i) UANi hindade hooajalisus; ii) liidu tootjate muutuv tootmisvõimsus; iii) liidu mõne tootja ebakorrapärased tarned ning iv) digiplatvorm, mille kaudu müüdaks väetisi veebi teel agressiivsete hindadega.

| (186) | Uurimine näitas siiski, et i) kuna analüüs tehti 12-kuulise perioodi põhjal, on hooajalisuse mõju UANi hindadele tasakaalustatud; ii) liidu tootjad kasutavad muutuvat tootmisvõimsust kaitsemeetmena; iii) liidu mõne tootja ebakorrapärased tarned olid tingitud tavapärastest hooldustöödest ning iv) UANi internetimüük, kuigi piiratud kogustes, toimus samasuguste turuhindadega. |
| --- | --- |

(186)

Uurimine näitas siiski, et i) kuna analüüs tehti 12-kuulise perioodi põhjal, on hooajalisuse mõju UANi hindadele tasakaalustatud; ii) liidu tootjad kasutavad muutuvat tootmisvõimsust kaitsemeetmena; iii) liidu mõne tootja ebakorrapärased tarned olid tingitud tavapärastest hooldustöödest ning iv) UANi internetimüük, kuigi piiratud kogustes, toimus samasuguste turuhindadega.

| (187) | Seetõttu järeldati esialgu, et ükski neist teguritest ei soodustanud liidu tootmisharu kahjustatud olukorda. |
| --- | --- |

(187)

Seetõttu järeldati esialgu, et ükski neist teguritest ei soodustanud liidu tootmisharu kahjustatud olukorda.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (188) | Hoolimata pidevalt vähenevast tarbimisest liidus suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja nende turuosa vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, samal ajal kui asjaomastest riikidest pärit impordi hind langes 33 %. Impordi turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu turuosa samaväärse vähenemisega. Pidades silmas, et UAN on hinnatundlik tarbekaup, et asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa oli uurimisperioodil 37,7 % ning et selle impordi hind lõi liidu tootmisharu hinnad alla, kaasnes sellise impordiga oluline kahjulik mõju. Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnasurve valmistas liidu tootjatele kõige enam kahju 2017. aastal ja uurimisperioodil, kui kulud kasvasid. Sellise surve tõttu halvenesid liidu tootmisharu tulemuslikkuse näitajad, mis viis kahjumini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(188)

Hoolimata pidevalt vähenevast tarbimisest liidus suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja nende turuosa vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, samal ajal kui asjaomastest riikidest pärit impordi hind langes 33 %. Impordi turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu turuosa samaväärse vähenemisega. Pidades silmas, et UAN on hinnatundlik tarbekaup, et asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa oli uurimisperioodil 37,7 % ning et selle impordi hind lõi liidu tootmisharu hinnad alla, kaasnes sellise impordiga oluline kahjulik mõju. Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnasurve valmistas liidu tootjatele kõige enam kahju 2017. aastal ja uurimisperioodil, kui kulud kasvasid. Sellise surve tõttu halvenesid liidu tootmisharu tulemuslikkuse näitajad, mis viis kahjumini uurimisperioodil.

| (189) | Eespool osutatud põhjendustes 171–188 esitatud analüüsis järeldati, et ühelgi muul teguril ei olnud liidu tootmisharu kahjustatud olukorrale märkimisväärset mõju. |
| --- | --- |

(189)

Eespool osutatud põhjendustes 171–188 esitatud analüüsis järeldati, et ühelgi muul teguril ei olnud liidu tootmisharu kahjustatud olukorrale märkimisväärset mõju.

| (190) | Eespool esitatu põhjal tegi komisjon selles etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjus oli asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega import ning et muud individuaalselt või kollektiivselt arvesse võetud tegurid ei nõrgendanud seda põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(190)

Eespool esitatu põhjal tegi komisjon selles etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjus oli asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega import ning et muud individuaalselt või kollektiivselt arvesse võetud tegurid ei nõrgendanud seda põhjuslikku seost.

| (191) | Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Suuremal osal neist teguritest mõju niisama hästi kui puudus, samal ajal kui gaasihinna tõusu mõju liidu tootmisharu negatiivsele arengule vähenenud kasumi mõistes oli piiratud. |
| --- | --- |

(191)

Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Suuremal osal neist teguritest mõju niisama hästi kui puudus, samal ajal kui gaasihinna tõusu mõju liidu tootmisharu negatiivsele arengule vähenenud kasumi mõistes oli piiratud.

6.   MEETMETE TASE

MEETMETE TASE

| (192) | Et meetmete taset kindlaks määrata, uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinna põhjustatud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist madalamast tollimaksust. |
| --- | --- |

(192)

Et meetmete taset kindlaks määrata, uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinna põhjustatud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist madalamast tollimaksust.

| (193) | Praegusel juhul väitsid kaebuse esitajad, et alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses esines tooraine moonutusi seoses ühe uurimisaluse riigiga, nimelt Venemaaga. Venemaad puudutav hindamine on esitatud punktis 6.3. |
| --- | --- |

(193)

Praegusel juhul väitsid kaebuse esitajad, et alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses esines tooraine moonutusi seoses ühe uurimisaluse riigiga, nimelt Venemaaga. Venemaad puudutav hindamine on esitatud punktis 6.3.

| (194) | Üks koostööd tegev Venemaa eksportiv tootja väitis, et alusmääruse artikli 7 lõike 2a võimalik kohaldamine Venemaale oleks diskrimineeriv, sest tooraine moonutused osutatud artikli tähenduses esinesid ka TT ja USA maagaasiturgudel. |
| --- | --- |

(194)

Üks koostööd tegev Venemaa eksportiv tootja väitis, et alusmääruse artikli 7 lõike 2a võimalik kohaldamine Venemaale oleks diskrimineeriv, sest tooraine moonutused osutatud artikli tähenduses esinesid ka TT ja USA maagaasiturgudel.

| (195) | Komisjon uuris kõnealuseid väiteid ja järeldas esialgu järgmist:






  (a) | väidetav TTs asuva UANi tootja kasutatud maagaasi ostu subsideerimine ei liigitu alusmääruse artikli 7 lõikes 2a loetletud tooraine moonutuste alla; |
| --- | --- | --- |

(195)

Komisjon uuris kõnealuseid väiteid ja järeldas esialgu järgmist:

(a)

väidetav TTs asuva UANi tootja kasutatud maagaasi ostu subsideerimine ei liigitu alusmääruse artikli 7 lõikes 2a loetletud tooraine moonutuste alla;

| (b) | kuigi USAs võiks maagaasi ekspordi väidetav keeld ilma eelneva loata potentsiaalselt liigituda alusmääruse artikli 7 lõikes 2a loetletud tooraine moonutuste alla, selgub, et kasutatud ekspordiloa väljastamise süsteem on automaatne ja ebaoluline litsentsitasu ei mõjuta ekspordi hinda. |
| --- | --- |

(b)

kuigi USAs võiks maagaasi ekspordi väidetav keeld ilma eelneva loata potentsiaalselt liigituda alusmääruse artikli 7 lõikes 2a loetletud tooraine moonutuste alla, selgub, et kasutatud ekspordiloa väljastamise süsteem on automaatne ja ebaoluline litsentsitasu ei mõjuta ekspordi hinda.

| (196) | Seetõttu lükkas komisjon esialgu tagasi väite Venemaa diskrimineerivast kohtlemisest alusmääruse artikli 7 lõike 2a alusel. |
| --- | --- |

(196)

Seetõttu lükkas komisjon esialgu tagasi väite Venemaa diskrimineerivast kohtlemisest alusmääruse artikli 7 lõike 2a alusel.

6.1.   Sellise marginaali uurimine, millest piisaks liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks Trinidadi ja Tobago ning Ameerika Ühendriikide puhul.

Sellise marginaali uurimine, millest piisaks liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks Trinidadi ja Tobago ning Ameerika Ühendriikide puhul.

| (197) | Kõigepealt selgitas komisjon välja, kui suur peaks olema tollimaks, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatav kahju moonutuste puudumise korral alusmääruse artikli 7 lõike 2a mõistes. Sellisel juhul saaks kahju kõrvaldatud, kui liidu tootmisharu suudaks katta oma tootmiskulud, sh mitmepoolsetest keskkonnalepingutest (milles liit on osaline) ja nende protokollidest ning samuti alusmääruse Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest tulenevad kulud, ja saavutada mõistlik kasum (edaspidi „taotletav kasumimarginaal“). |
| --- | --- |

(197)

Kõigepealt selgitas komisjon välja, kui suur peaks olema tollimaks, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatav kahju moonutuste puudumise korral alusmääruse artikli 7 lõike 2a mõistes. Sellisel juhul saaks kahju kõrvaldatud, kui liidu tootmisharu suudaks katta oma tootmiskulud, sh mitmepoolsetest keskkonnalepingutest (milles liit on osaline) ja nende protokollidest ning samuti alusmääruse Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest tulenevad kulud, ja saavutada mõistlik kasum (edaspidi „taotletav kasumimarginaal“).

| (198) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c, kus käsitletakse kavandatavat kasumit, võttis komisjon arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne uurimisalusest riigist pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katteks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavaliste konkurentsitingimuste korral. |
| --- | --- |

(198)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c, kus käsitletakse kavandatavat kasumit, võttis komisjon arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne uurimisalusest riigist pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katteks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavaliste konkurentsitingimuste korral.

| (199) | Nagu on näha tabelist 2, hakkas import asjaomastest riikidest 2016. aastal hüppeliselt tõusma. Igasugune sellega seotud kasumimarginaal pidi seega pärinema varasematest aastatest. Vältimaks seda, et kasutatakse erandliku kasumiga aastat, otsustati kasutada liidu tootmisharus perioodi 2013–2015 vältel saadud kaalutud keskmist kasumit. Arvati, et sel viisil saavutatud kavandatav kasum, mis kerkis 10 %ni, esindab tavaliste konkurentsitingimuste puhul korralikku kasumit. |
| --- | --- |

(199)

Nagu on näha tabelist 2, hakkas import asjaomastest riikidest 2016. aastal hüppeliselt tõusma. Igasugune sellega seotud kasumimarginaal pidi seega pärinema varasematest aastatest. Vältimaks seda, et kasutatakse erandliku kasumiga aastat, otsustati kasutada liidu tootmisharus perioodi 2013–2015 vältel saadud kaalutud keskmist kasumit. Arvati, et sel viisil saavutatud kavandatav kasum, mis kerkis 10 %ni, esindab tavaliste konkurentsitingimuste puhul korralikku kasumit.

| (200) | Üks valimisse kaasatud liidu tootja väitis, et komisjon peaks lisama kavandatavale kasumile planeeritud investeeringud, mida vaatlusalusel perioodil ei tehtud. Komisjon uuris seda väidet alusmääruse artikli 7 lõike 2c alusel. Kuid asjaomane äriühing ei esitanud dokumentaalseid tõendeid selle väite toetamiseks, mis lükati seetõttu esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(200)

Üks valimisse kaasatud liidu tootja väitis, et komisjon peaks lisama kavandatavale kasumile planeeritud investeeringud, mida vaatlusalusel perioodil ei tehtud. Komisjon uuris seda väidet alusmääruse artikli 7 lõike 2c alusel. Kuid asjaomane äriühing ei esitanud dokumentaalseid tõendeid selle väite toetamiseks, mis lükati seetõttu esialgu tagasi.

| (201) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon viimase sammuna mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille üks osaline liit on, ning alusmääruse Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest tulenevaid tulevikus tekkivaid kulusid, mida liidu tootmisharu kannab meetme rakendusperioodil, lähtudes artikli 11 punktist 2. Kättesaadavate tõendite põhjal tegi komisjon kindlaks lisakulu 3,7 %, mis lisatakse mittekahjustavale hinnale. Toimikule lisatud teade selle kohta, kuidas komisjon selle lisakulu kindlaks tegi, on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. |
| --- | --- |

(201)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2d hindas komisjon viimase sammuna mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille üks osaline liit on, ning alusmääruse Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest tulenevaid tulevikus tekkivaid kulusid, mida liidu tootmisharu kannab meetme rakendusperioodil, lähtudes artikli 11 punktist 2. Kättesaadavate tõendite põhjal tegi komisjon kindlaks lisakulu 3,7 %, mis lisatakse mittekahjustavale hinnale. Toimikule lisatud teade selle kohta, kuidas komisjon selle lisakulu kindlaks tegi, on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus.

| (202) | Need hinnad sisaldavad tulevikuks kavandatud lisakulusid, et tagada kokkusobivus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (edaspidi „ELi HKS“). ELi HKS on ELi poliitika nurgakivi, et täita mitmepoolseid keskkonnalepinguid. Sellised lisakulud arvutati keskmiste prognoositavate täiendavate ELi lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜ“) põhjal, mis tuleb osta meetmete rakendamise ajal. Arvutuses kasutatud LHÜd olid tasuta antavad saastekvoodid ning nagu kõiki tootmiskulusid, neid kontrolliti, et tagada nende õige jaotamine vaatlusalusele tootele. LHÜde kulusid ekstrapoleeriti, et põhjendada eeldatavat hinnaerinevust meetmete rakendamise ajal. Kõnealuste prognoositud hindade allikas on väljavõte 8. veebruari 2019. aasta Bloomberg New Energy Finance'ist. LHÜde keskmine kavandatav hind selleks perioodiks on 24,14 eurot ühe tonni toodetud CO2 kohta. |
| --- | --- |

(202)

Need hinnad sisaldavad tulevikuks kavandatud lisakulusid, et tagada kokkusobivus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (edaspidi „ELi HKS“). ELi HKS on ELi poliitika nurgakivi, et täita mitmepoolseid keskkonnalepinguid. Sellised lisakulud arvutati keskmiste prognoositavate täiendavate ELi lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜ“) põhjal, mis tuleb osta meetmete rakendamise ajal. Arvutuses kasutatud LHÜd olid tasuta antavad saastekvoodid ning nagu kõiki tootmiskulusid, neid kontrolliti, et tagada nende õige jaotamine vaatlusalusele tootele. LHÜde kulusid ekstrapoleeriti, et põhjendada eeldatavat hinnaerinevust meetmete rakendamise ajal. Kõnealuste prognoositud hindade allikas on väljavõte 8. veebruari 2019. aasta Bloomberg New Energy Finance'ist. LHÜde keskmine kavandatav hind selleks perioodiks on 24,14 eurot ühe tonni toodetud CO2 kohta.

2

| (203) | Sellistel lähtealustel arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna. |
| --- | --- |

(203)

Sellistel lähtealustel arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna.

| (204) | Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes koostööd tegevate TT ja USA eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Nende arvutuste tulemus on esitatud järgmises tabelis.








  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal (protsentides) | Turuhinnast madalama hinna marginaal (protsentides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trinidad ja Tobago | Methanol Holdings (Trinidad) Limited | 55,9 | 16,3 |
| Trinidad ja Tobago | Kõik muud äriühingud | 55,9 | 16,3 |
| Ameerika Ühendriigid | CF Industries Holdings, Inc. | 37,3 | 22,6 |
| Ameerika Ühendriigid | Kõik muud äriühingud | 37,3 | 22,6 |

(204)

Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes koostööd tegevate TT ja USA eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Nende arvutuste tulemus on esitatud järgmises tabelis.

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal (protsentides)

Turuhinnast madalama hinna marginaal (protsentides)

Trinidad ja Tobago

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

55,9

16,3

Trinidad ja Tobago

Kõik muud äriühingud

55,9

16,3

Ameerika Ühendriigid

CF Industries Holdings, Inc.

37,3

22,6

Ameerika Ühendriigid

Kõik muud äriühingud

37,3

22,6

6.2.   Sellise marginaali uurimine, millest piisaks liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks Venemaa puhul.

Sellise marginaali uurimine, millest piisaks liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks Venemaa puhul.

6.2.1.   Dumpingumarginaali ja turuhinnast madalama hinna marginaali võrdlus

Dumpingumarginaali ja turuhinnast madalama hinna marginaali võrdlus

| (205) | Komisjon uuris alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt kõigepealt Venemaa puhul seda, kas esialgu kehtestatud dumpingumarginaal oleks suurem kui marginaal, millest piisaks liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks. Selleks võrreldi Venemaa koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda liidu tootmisharu sihthinnaga, nagu on selgitatud punktis 6.1. Nende arvutuste tulemus on esitatud järgmises tabelis.








  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal (protsentides) | Turuhinnast madalama hinna marginaal (protsentides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | PJSC Acron | 31,9 | 12,5 |
| Venemaa | Novomoskovsky Azot JSC | 34,0 | 15,8 |
| Venemaa | Nevinnomyssky Azot JSC | 34,0 | 15,8 |
| Venemaa | Kõik muud äriühingud | 34,0 | 13,6 |

(205)

Komisjon uuris alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt kõigepealt Venemaa puhul seda, kas esialgu kehtestatud dumpingumarginaal oleks suurem kui marginaal, millest piisaks liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks. Selleks võrreldi Venemaa koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda liidu tootmisharu sihthinnaga, nagu on selgitatud punktis 6.1. Nende arvutuste tulemus on esitatud järgmises tabelis.

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal (protsentides)

Turuhinnast madalama hinna marginaal (protsentides)

Venemaa

PJSC Acron

31,9

12,5

Venemaa

Novomoskovsky Azot JSC

34,0

15,8

Venemaa

Nevinnomyssky Azot JSC

34,0

15,8

Venemaa

Kõik muud äriühingud

34,0

13,6

| (206) | Kuna selliselt arvutatud turuhinnast madalama hinna marginaal on väiksem kui dumpingumarginaal, tegi komisjon alusmääruse artikli 7 lõikes 2a ettenähtud uurimise. |
| --- | --- |

(206)

Kuna selliselt arvutatud turuhinnast madalama hinna marginaal on väiksem kui dumpingumarginaal, tegi komisjon alusmääruse artikli 7 lõikes 2a ettenähtud uurimise.

6.3.   Tooraine moonutused

Tooraine moonutused

| (207) | Kaebuse esitaja esitas piisavalt tõendeid, et seoses Venemaalt pärit vaatlusaluse tootega esineb tooraine moonutusi alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses. Kaebuses esitatud tõestusmaterjali kohaselt on maagaas, mis moodustab uurimisaluse toote tootmiskuludest palju rohkem kui 17 %, Venemaal saadaval kahe hinnaga. |
| --- | --- |

(207)

Kaebuse esitaja esitas piisavalt tõendeid, et seoses Venemaalt pärit vaatlusaluse tootega esineb tooraine moonutusi alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses. Kaebuses esitatud tõestusmaterjali kohaselt on maagaas, mis moodustab uurimisaluse toote tootmiskuludest palju rohkem kui 17 %, Venemaal saadaval kahe hinnaga.

| (208) | Seetõttu, nagu on kinnitatud algatamisteates ja kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2a, hinnates sobivat meetmete taset seoses Venemaaga, uuris komisjon väidetavat moonutust ja mistahes muid alusmääruse artikli 7 lõikes 2a loetletud moonutusi. |
| --- | --- |

(208)

Seetõttu, nagu on kinnitatud algatamisteates ja kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2a, hinnates sobivat meetmete taset seoses Venemaaga, uuris komisjon väidetavat moonutust ja mistahes muid alusmääruse artikli 7 lõikes 2a loetletud moonutusi.

| (209) | Kõigepealt tegi komisjon kindlaks peamised vaatlusaluse toote tootmisel kasutatud toorained iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul eraldi. Peamiste toorainete puhul võeti arvesse ainult neid tooraineid, millega seotud kulud moodustavad tõenäoliselt vähemalt 17 % asjaomase toote tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(209)

Kõigepealt tegi komisjon kindlaks peamised vaatlusaluse toote tootmisel kasutatud toorained iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul eraldi. Peamiste toorainete puhul võeti arvesse ainult neid tooraineid, millega seotud kulud moodustavad tõenäoliselt vähemalt 17 % asjaomase toote tootmiskuludest.

| (210) | Komisjon tegi kindlaks, et vaatlusaluse toote tootmisel on peamine tooraine maagaas. Uurimine kinnitas, et see moodustab Venemaa mõlema koostööd tegeva eksportiva tootja puhul üle 17 % UANi tootmiskuludest, nagu on nõutud artikli 7 lõikes 2a. Mõlema äriühingu puhul moodustas nende esitatud teabe põhjal gaasi kulu UANi tootmise kogukulust üle 50 % selliste gaasihindade juures, millest andsid teada äriühingud. Korrigeeritud gaasihinna korral, mida on kirjeldatud põhjendustes 52–55 ja 59–60, on gaasi kulu UANi tootmise kogukulust 70–85 %. |
| --- | --- |

(210)

Komisjon tegi kindlaks, et vaatlusaluse toote tootmisel on peamine tooraine maagaas. Uurimine kinnitas, et see moodustab Venemaa mõlema koostööd tegeva eksportiva tootja puhul üle 17 % UANi tootmiskuludest, nagu on nõutud artikli 7 lõikes 2a. Mõlema äriühingu puhul moodustas nende esitatud teabe põhjal gaasi kulu UANi tootmise kogukulust üle 50 % selliste gaasihindade juures, millest andsid teada äriühingud. Korrigeeritud gaasihinna korral, mida on kirjeldatud põhjendustes 52–55 ja 59–60, on gaasi kulu UANi tootmise kogukulust 70–85 %.

| (211) | Seejärel uuris komisjon, kas vaatlusaluse toote tootmisel kasutatud maagaas on moonutatud ühega alusmääruse artikli 7 lõikes 2a loetletud meetmetest: kahetised hinnakujundussüsteemid, eksporditollimaksud, ekspordi lisatollimaks, ekspordikvoot, ekspordikeeld, fiskaalne ekspordimaks, ekspordiloa nõue, minimaalne ekspordihind, käibemaksutagastuse vähendamine või tühistamine, ekspordi tollivormistuse asukoha piirang eksportijatele, kvalifitseeritud eksportijate loetelu, siseturul müümise kohustus, oma tarbeks kaevandamise kohustus. Selleks uuris komisjon Venemaa Föderatsiooni asjakohaseid määrusi, huvitatud isikute, sh Venemaa valitsuse ettepanekuid, üldkasutatavaid aruandeid ja uuringuid (16), Venemaa gaasitarnijate auditeeritud majandusaasta aruandeid ja Venemaa valitsuse strateegilisi dokumente. (17) |
| --- | --- |

(211)

Seejärel uuris komisjon, kas vaatlusaluse toote tootmisel kasutatud maagaas on moonutatud ühega alusmääruse artikli 7 lõikes 2a loetletud meetmetest: kahetised hinnakujundussüsteemid, eksporditollimaksud, ekspordi lisatollimaks, ekspordikvoot, ekspordikeeld, fiskaalne ekspordimaks, ekspordiloa nõue, minimaalne ekspordihind, käibemaksutagastuse vähendamine või tühistamine, ekspordi tollivormistuse asukoha piirang eksportijatele, kvalifitseeritud eksportijate loetelu, siseturul müümise kohustus, oma tarbeks kaevandamise kohustus. Selleks uuris komisjon Venemaa Föderatsiooni asjakohaseid määrusi, huvitatud isikute, sh Venemaa valitsuse ettepanekuid, üldkasutatavaid aruandeid ja uuringuid (16), Venemaa gaasitarnijate auditeeritud majandusaasta aruandeid ja Venemaa valitsuse strateegilisi dokumente. (17)

16

17

| (212) | Komisjon tegi kindlaks, et esines üks meetmetest, mis on artikli 7 lõike 2a teises lõigus loetletud tooraine moonutusena, nimelt eksporditollimaks (30 %) (18), ja mis mõjutas uurimisperioodil maagaasi müüki Venemaal. |
| --- | --- |

(212)

Komisjon tegi kindlaks, et esines üks meetmetest, mis on artikli 7 lõike 2a teises lõigus loetletud tooraine moonutusena, nimelt eksporditollimaks (30 %) (18), ja mis mõjutas uurimisperioodil maagaasi müüki Venemaal.

18

| (213) | Peale selle antakse ühtsele gaasitarnesüsteemi omanikule ainuõigus eksportida gaasi gaasilises olekus. Samuti nähakse seadusega ette, et ühtse gaasitarnesüsteemi omanik võib olla üksnes riigi kontrollitav üksus. Seetõttu sai ainulitsentsi maagaasi eksportida Gazprom. Kirjeldatud olukorda võiks määratleda ekspordiloa nõude või kvalifitseeritud eksportijate loetelu meetmena. |
| --- | --- |

(213)

Peale selle antakse ühtsele gaasitarnesüsteemi omanikule ainuõigus eksportida gaasi gaasilises olekus. Samuti nähakse seadusega ette, et ühtse gaasitarnesüsteemi omanik võib olla üksnes riigi kontrollitav üksus. Seetõttu sai ainulitsentsi maagaasi eksportida Gazprom. Kirjeldatud olukorda võiks määratleda ekspordiloa nõude või kvalifitseeritud eksportijate loetelu meetmena.

| (214) | Lisaks viitas kaebuse esitaja maagaasi kahetisele hinnakujundusele kui võimalikule tooraine moonutusele. Uurimisel leiti tõepoolest tõendid, mis viitasid kahetise hinnakujunduse olemasolule seoses maagaasi müügiga Venemaa siseturul ja ekspordina, kasutades gaasihinna valemit, mida kasutatakse reguleeritud omamaiste hindade kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(214)

Lisaks viitas kaebuse esitaja maagaasi kahetisele hinnakujundusele kui võimalikule tooraine moonutusele. Uurimisel leiti tõepoolest tõendid, mis viitasid kahetise hinnakujunduse olemasolule seoses maagaasi müügiga Venemaa siseturul ja ekspordina, kasutades gaasihinna valemit, mida kasutatakse reguleeritud omamaiste hindade kindlaksmääramisel.

| (215) | Selle kohaselt on omamaine hind Venemaal reguleeritud riigi omanduses oleva gaasitarnija Gazpromi jaoks ja reguleerimata teiste tarnijate jaoks. Muud tarnijad peale Gazpromi järgivad siiski hoolega Venemaa valitsuse Gazpromile kehtestatud hinda, nagu on saadud teada uuringus osalenud eksportivatelt tootjatelt, aga ka avalikust teabest (19). Olenevalt aastast reguleeritakse omamaine hind gaasihinna valemi põhjal või määratakse indekseerimisega. Kasutatav indeks avaldatakse korrapäraselt Venemaa majandusarengu ministeeriumi sotsiaal-majandusliku arengu prognoosis (20). Gaasihinna valemiga arvutatakse sobiv omamaise hinna tase, kui maagaasi rahvusvahelisest hinnast lahutatakse eksporditollimaks, rahvusvahelise ja omamaise transpordi kulud ning niinimetatud vähenduskoefitsient. Komisjon leidis, et kahetise hinnakujunduse mõju võib omistada vähenduskoefitsiendile, mis ei sõltu eksporditollimaksu mõjust. |
| --- | --- |

(215)

Selle kohaselt on omamaine hind Venemaal reguleeritud riigi omanduses oleva gaasitarnija Gazpromi jaoks ja reguleerimata teiste tarnijate jaoks. Muud tarnijad peale Gazpromi järgivad siiski hoolega Venemaa valitsuse Gazpromile kehtestatud hinda, nagu on saadud teada uuringus osalenud eksportivatelt tootjatelt, aga ka avalikust teabest (19). Olenevalt aastast reguleeritakse omamaine hind gaasihinna valemi põhjal või määratakse indekseerimisega. Kasutatav indeks avaldatakse korrapäraselt Venemaa majandusarengu ministeeriumi sotsiaal-majandusliku arengu prognoosis (20). Gaasihinna valemiga arvutatakse sobiv omamaise hinna tase, kui maagaasi rahvusvahelisest hinnast lahutatakse eksporditollimaks, rahvusvahelise ja omamaise transpordi kulud ning niinimetatud vähenduskoefitsient. Komisjon leidis, et kahetise hinnakujunduse mõju võib omistada vähenduskoefitsiendile, mis ei sõltu eksporditollimaksu mõjust.

19

20

| (216) | Komisjon võrdles maagaasi hinda rahvusvahelise turu tüüpilise hinnaga. Uurimine kinnitas, et Venemaal on maagaasi omamaine hind märkimisväärselt – enam kui kaks korda – madalam põhjendustes 59–60 esitatud selgituse põhjal arvutatud Waidhausi hinnast. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon võrdles maagaasi hinda rahvusvahelise turu tüüpilise hinnaga. Uurimine kinnitas, et Venemaal on maagaasi omamaine hind märkimisväärselt – enam kui kaks korda – madalam põhjendustes 59–60 esitatud selgituse põhjal arvutatud Waidhausi hinnast.

| (217) | Nagu on selgitatud põhjenduse 55 punktis d, oli komisjon arvamusel, et Waidhausi hind on tüüpiliseks rahvusvahelise turu hinnaks sobiv võrdlushind, millega hinnata maagaasi omamaise turu hinna moonutust Venemaal. |
| --- | --- |

(217)

Nagu on selgitatud põhjenduse 55 punktis d, oli komisjon arvamusel, et Waidhausi hind on tüüpiliseks rahvusvahelise turu hinnaks sobiv võrdlushind, millega hinnata maagaasi omamaise turu hinna moonutust Venemaal.

| (218) | Üks Venemaa koostööd tegevaid tootjaid väitis, et maagaas ei ole UANi tootmise tooraine ja seetõttu ei kehti selle kohta alusmääruse artikli 7 lõikes 2a esitatud analüüs. Samuti väitis kõnealune huvitatud isik, et kaebuse esitajale polnud selge, et maagaasi kulu vastab UANi tootmise koguhinnas 17 % künnisele. |
| --- | --- |

(218)

Üks Venemaa koostööd tegevaid tootjaid väitis, et maagaas ei ole UANi tootmise tooraine ja seetõttu ei kehti selle kohta alusmääruse artikli 7 lõikes 2a esitatud analüüs. Samuti väitis kõnealune huvitatud isik, et kaebuse esitajale polnud selge, et maagaasi kulu vastab UANi tootmise koguhinnas 17 % künnisele.

| (219) | Nagu on selgitatud põhjenduses 52, moodustab maagaas üle 50 % asjaomase toote tootmiskuludest. Asjaolu, et seda kasutatakse ammoniaagi tootmisel, mis on üks esimesi etappe vaatlusaluse toote tootmisel, nagu on selgitatud põhjenduses 60, ei muuda olukorda, et tegemist on vajaliku toorainega vaatlusaluse toote tootmisel. Venemaa mõlemad UANi tootjad on täielikult integreeritud keemiakombinaadid ja seetõttu kasutavad mõlemad ära maagaasi täheldatud moonutusi vaatlusaluse toote valmistamisel. Seetõttu lükatakse väide esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(219)

Nagu on selgitatud põhjenduses 52, moodustab maagaas üle 50 % asjaomase toote tootmiskuludest. Asjaolu, et seda kasutatakse ammoniaagi tootmisel, mis on üks esimesi etappe vaatlusaluse toote tootmisel, nagu on selgitatud põhjenduses 60, ei muuda olukorda, et tegemist on vajaliku toorainega vaatlusaluse toote tootmisel. Venemaa mõlemad UANi tootjad on täielikult integreeritud keemiakombinaadid ja seetõttu kasutavad mõlemad ära maagaasi täheldatud moonutusi vaatlusaluse toote valmistamisel. Seetõttu lükatakse väide esialgu tagasi.

| (220) | Komisjon, võttes arvesse oma hinnangut, mis on esitatud põhjendustes 205 ja 215, järeldas esialgu, et maagaasi puhul kehtivad moonutused alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon, võttes arvesse oma hinnangut, mis on esitatud põhjendustes 205 ja 215, järeldas esialgu, et maagaasi puhul kehtivad moonutused alusmääruse artikli 7 lõike 2a tähenduses.

6.4.   Liidu huvi alusmääruse artikli 7 lõike 2b kohaselt

Liidu huvi alusmääruse artikli 7 lõike 2b kohaselt

| (221) | Järeldanud, et Venemaa puhul esineb tooraine moonutusi, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 7 lõikes 2a, uuris komisjon, kas saab selgelt järeldada, et ajutiste tollimaksude kehtestamine kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2b oli liidu huvides. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kogu käesolevasse uurimisse puutuva teabe, sealhulgas eksportiva riigi vaba tootmisvõimsuse, tooraineturu konkurentsi ja liidu äriühingutele avalduva tarneahelate mõju hindamisel kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2b. Hindamise korraldamiseks liitis komisjon kõnealused küsimustikud kõikidele huvitatud isikutele saadetavatele küsimustikele. Kaebuse esitaja ja mõningad rahulolematud tootjad esitasid neile küsimustele vastuse. Neile küsimustele vastas ka mõni muu isik, aga suurem osa nende väheste isikute vastustest ei olnud täielikud. |
| --- | --- |

(221)

Järeldanud, et Venemaa puhul esineb tooraine moonutusi, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 7 lõikes 2a, uuris komisjon, kas saab selgelt järeldada, et ajutiste tollimaksude kehtestamine kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2b oli liidu huvides. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kogu käesolevasse uurimisse puutuva teabe, sealhulgas eksportiva riigi vaba tootmisvõimsuse, tooraineturu konkurentsi ja liidu äriühingutele avalduva tarneahelate mõju hindamisel kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2b. Hindamise korraldamiseks liitis komisjon kõnealused küsimustikud kõikidele huvitatud isikutele saadetavatele küsimustikele. Kaebuse esitaja ja mõningad rahulolematud tootjad esitasid neile küsimustele vastuse. Neile küsimustele vastas ka mõni muu isik, aga suurem osa nende väheste isikute vastustest ei olnud täielikud.

6.4.1.   Vaba tootmisvõimsus eksportivas riigis

Vaba tootmisvõimsus eksportivas riigis

| (222) | Nagu on märgitud põhjendustes 141 ja 143, toodetakse UANi keemiakombinaatides. Sellega seoses sõltub vaba tootmisvõimsus suuresti kombinaadi konfiguratsioonist ja tootja kliendibaasist. Iga äriühingu eesmärk on maksimeerida kombinaadi tootlikkust tervikuna ja seetõttu on täpset vaba võimsust raske kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(222)

Nagu on märgitud põhjendustes 141 ja 143, toodetakse UANi keemiakombinaatides. Sellega seoses sõltub vaba tootmisvõimsus suuresti kombinaadi konfiguratsioonist ja tootja kliendibaasist. Iga äriühingu eesmärk on maksimeerida kombinaadi tootlikkust tervikuna ja seetõttu on täpset vaba võimsust raske kindlaks määrata.

| (223) | Seda asjaolu arvestades ja uurimise käigus kogutud teabe põhjal määras komisjon kindlaks, et Venemaal ulatub vaba tootmisvõimsus 330 000 tonnist 750 000 tonnini aastas, mis moodustab 7–16 % liidus tarbitud UANist. Need arvud määrati kindlaks kontrollitud tootmisvõimsust puudutava teabe põhjal, mille esitasid kaks koostööd tegevat Venemaa eksportivat tootjat, kelle toodang moodustas suurema osa toodangust Venemaal (tegelik tootmisvõimsus, v.a muutuv tootmisvõimsus), ja kaebuse esitajatelt saadud teabe põhjal (võimalik vaba tootmisvõimsus, k.a muutuv tootmisvõimsus). |
| --- | --- |

(223)

Seda asjaolu arvestades ja uurimise käigus kogutud teabe põhjal määras komisjon kindlaks, et Venemaal ulatub vaba tootmisvõimsus 330 000 tonnist 750 000 tonnini aastas, mis moodustab 7–16 % liidus tarbitud UANist. Need arvud määrati kindlaks kontrollitud tootmisvõimsust puudutava teabe põhjal, mille esitasid kaks koostööd tegevat Venemaa eksportivat tootjat, kelle toodang moodustas suurema osa toodangust Venemaal (tegelik tootmisvõimsus, v.a muutuv tootmisvõimsus), ja kaebuse esitajatelt saadud teabe põhjal (võimalik vaba tootmisvõimsus, k.a muutuv tootmisvõimsus).

| (224) | Venemaa UANi turg (21) on võrdlemisi väike, kui võrrelda Venemaa UANi tootmisvõimsusega (22). Tootmise juures, mis kaalub suuresti üles omamaise tarbimise, on Venemaa UANi netoeksportija. |
| --- | --- |

(224)

Venemaa UANi turg (21) on võrdlemisi väike, kui võrrelda Venemaa UANi tootmisvõimsusega (22). Tootmise juures, mis kaalub suuresti üles omamaise tarbimise, on Venemaa UANi netoeksportija.

21

22

| (225) | 2017. aastal eksportis Venemaa Ukrainasse üle 100 000 tonni UANi. Pärast seda, kui Ukraina kehtestas 2017. aasta mais dumpinguvastased meetmed Venemaalt pärit UANile, oli võimalik neid tooteid suunata muudele huvitavamatele turgudele, k.a liidu turule. |
| --- | --- |

(225)

2017. aastal eksportis Venemaa Ukrainasse üle 100 000 tonni UANi. Pärast seda, kui Ukraina kehtestas 2017. aasta mais dumpinguvastased meetmed Venemaalt pärit UANile, oli võimalik neid tooteid suunata muudele huvitavamatele turgudele, k.a liidu turule.

| (226) | Venemaa ekspordipotentsiaal on ilmne. Isegi kui Venemaa tootjate tootmisvõimsuse muutumist peeti piiratuks, ei saa eitada, et alates 2018. aasta augustist on UANi importimine Venemaalt liitu olnud pidevalt tõusuteel, nagu on esitatud tabelis 2 (vt ka registreerimismääruse tabelit 1). Samuti märgiti, et oma 19. septembri 2018. aasta ettepaneku leheküljel 9 nägi Eurochem ette UANi ekspordi kasvu Venemaalt 2018. ja 2019. aastal. |
| --- | --- |

(226)

Venemaa ekspordipotentsiaal on ilmne. Isegi kui Venemaa tootjate tootmisvõimsuse muutumist peeti piiratuks, ei saa eitada, et alates 2018. aasta augustist on UANi importimine Venemaalt liitu olnud pidevalt tõusuteel, nagu on esitatud tabelis 2 (vt ka registreerimismääruse tabelit 1). Samuti märgiti, et oma 19. septembri 2018. aasta ettepaneku leheküljel 9 nägi Eurochem ette UANi ekspordi kasvu Venemaalt 2018. ja 2019. aastal.

6.4.2.   Konkurents tooraine vallas

Konkurents tooraine vallas

| (227) | Nagu on rõhutatud eespool mainitud põhjenduses 54, näitas uurimine, et Venemaa siseturul reguleerib gaasihindu riik föderaalsete seadustega ning seetõttu ei kajasta need hinnad tavapäraseid turutingimusi, kus hinnad kehtestatakse põhiliselt tootmiskulude ja kasumiootuste põhjal. |
| --- | --- |

(227)

Nagu on rõhutatud eespool mainitud põhjenduses 54, näitas uurimine, et Venemaa siseturul reguleerib gaasihindu riik föderaalsete seadustega ning seetõttu ei kajasta need hinnad tavapäraseid turutingimusi, kus hinnad kehtestatakse põhiliselt tootmiskulude ja kasumiootuste põhjal.

| (228) | Acron esitas Venemaa gaasiturul toimuvast konkurentsist (nimelt gaasihinna, reguleeritud ja reguleerimata hindade kasumlikkuse ja tarneallikate kohta) kokkuvõtte, mille oli 2016. aastal koostanud Venemaa valitsus väljaspool uurimist. Siiski ei leidnud komisjon, et kõnealune kokkuvõte, mida käsitleti põhjendustes 56 ja 57, kahjustaks eespool esitatud põhjendustes tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(228)

Acron esitas Venemaa gaasiturul toimuvast konkurentsist (nimelt gaasihinna, reguleeritud ja reguleerimata hindade kasumlikkuse ja tarneallikate kohta) kokkuvõtte, mille oli 2016. aastal koostanud Venemaa valitsus väljaspool uurimist. Siiski ei leidnud komisjon, et kõnealune kokkuvõte, mida käsitleti põhjendustes 56 ja 57, kahjustaks eespool esitatud põhjendustes tehtud järeldusi.

| (229) | Gaasituru reguleerimine Venemaal seisneb Venemaa UANi tootjate ebaausas eelisseisundis, sest neil on juurdepääs kunstlikult madalatele gaasihindadele omamaisel turul tänu riiklikele õigusaktidele, mida on selgitatud eespool põhjendustes 209–217. Samal ajal mõjutas liidu tootjaid negatiivselt Venemaa kõnealuste määruste põhjustatud hinnadiskrimineerimine, mille tõttu peavad nad sama gaasi eest maksma palju kõrgemat hinda kui Venemaa tootjad. |
| --- | --- |

(229)

Gaasituru reguleerimine Venemaal seisneb Venemaa UANi tootjate ebaausas eelisseisundis, sest neil on juurdepääs kunstlikult madalatele gaasihindadele omamaisel turul tänu riiklikele õigusaktidele, mida on selgitatud eespool põhjendustes 209–217. Samal ajal mõjutas liidu tootjaid negatiivselt Venemaa kõnealuste määruste põhjustatud hinnadiskrimineerimine, mille tõttu peavad nad sama gaasi eest maksma palju kõrgemat hinda kui Venemaa tootjad.

| (230) | Komisjon leiab, et tõenäoliselt selline olukord lähitulevikus ei muutu (23). |
| --- | --- |

(230)

Komisjon leiab, et tõenäoliselt selline olukord lähitulevikus ei muutu (23).

23

6.4.3.   Tarneahelate mõju liidu äriühingutele

Tarneahelate mõju liidu äriühingutele

| (231) | Uurimise järelduste kohaselt on tarneahelate eeldatav mõju piiratud. Tegelikult väitis enamik isikuid, sh importijad, et UANi lõppkasutajad, st põllumajandustootjad, oleksid ainsad, keda meetmetest lähtuv hinnatõus mõjutaks, kuna tarneahelas ei ole vahendajaid, kes kannaksid tollimaksust tulenevad kulud. Mitmest allikast pärit UANi, mis on vedelik ja üsna homogeenne tarbekaup, segatakse paakides ning enamik tarneahela osalejaid ei pea ostetud/kasutatud UANi päritolu tähtsaks. Seetõttu ei eeldata, et üldised tarneahelad muutuksid meetmete rakendamisel märgatavalt. Liidu tootjad toodavad UANi edasi, samal ajal kui eeldatakse, et import Venemaalt (samuti ka muudest uuritud riikidest) jätkub, pidades silmas UANi nõudmise kasvu ja asjaolu, et liidu tootjad saavad muu toote tootmisele üle minna vaid piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

(231)

Uurimise järelduste kohaselt on tarneahelate eeldatav mõju piiratud. Tegelikult väitis enamik isikuid, sh importijad, et UANi lõppkasutajad, st põllumajandustootjad, oleksid ainsad, keda meetmetest lähtuv hinnatõus mõjutaks, kuna tarneahelas ei ole vahendajaid, kes kannaksid tollimaksust tulenevad kulud. Mitmest allikast pärit UANi, mis on vedelik ja üsna homogeenne tarbekaup, segatakse paakides ning enamik tarneahela osalejaid ei pea ostetud/kasutatud UANi päritolu tähtsaks. Seetõttu ei eeldata, et üldised tarneahelad muutuksid meetmete rakendamisel märgatavalt. Liidu tootjad toodavad UANi edasi, samal ajal kui eeldatakse, et import Venemaalt (samuti ka muudest uuritud riikidest) jätkub, pidades silmas UANi nõudmise kasvu ja asjaolu, et liidu tootjad saavad muu toote tootmisele üle minna vaid piiratud ulatuses.

| (232) | Uurimise järelduste kohaselt oleks üldine mõju liidu põllumajandustootjatele väike. Komisjon leidis, et UANile kulub alla 1 % üldistest põllumajandustootmiskuludest liidus. Meetmetest tekkinud võimalikul hinnatõusul ei peaks seetõttu olema olulist mõju liidu põllumajandussektorile üldiselt. |
| --- | --- |

(232)

Uurimise järelduste kohaselt oleks üldine mõju liidu põllumajandustootjatele väike. Komisjon leidis, et UANile kulub alla 1 % üldistest põllumajandustootmiskuludest liidus. Meetmetest tekkinud võimalikul hinnatõusul ei peaks seetõttu olema olulist mõju liidu põllumajandussektorile üldiselt.

| (233) | Võttes arvesse, et UANi kui väetist kasutatakse paljudel otstarvetel ning selle kasutusalad erinevad põllumajanduskultuuride ja piirkondade kaupa jne, hindas komisjon harilikule nisule (peamine põllumajanduskultuur, mille kasvatamisel UANi kasutatakse) spetsialiseerunud põllumajandusettevõtteid Prantsusmaal (peamine nisu tootev riik liidus), mis kasutavad UANi ainsa lämmastikväetise allikana. |
| --- | --- |

(233)

Võttes arvesse, et UANi kui väetist kasutatakse paljudel otstarvetel ning selle kasutusalad erinevad põllumajanduskultuuride ja piirkondade kaupa jne, hindas komisjon harilikule nisule (peamine põllumajanduskultuur, mille kasvatamisel UANi kasutatakse) spetsialiseerunud põllumajandusettevõtteid Prantsusmaal (peamine nisu tootev riik liidus), mis kasutavad UANi ainsa lämmastikväetise allikana.

| (234) | Sellistes spetsialiseerunud põllumajandusettevõtetes moodustasid kõigi väetiste kulud 2013. aastal 21,94 % nende kuludest (24). Komisjoni hinnangul moodustasid kulud UANile 2017.–2018. aasta kampaania ajal kuni 10 % tootmise kogukuludest (25). Arvestades kõrgeimat ajutiselt kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, moodustaks see kõige rohkem 3 % (26) tootmiskulude kasvust, juhul kui meetmete mõju kantakse edasi samas proportsioonis. Niisiis järeldas komisjon, et meetmetel poleks ebaproportsionaalset mõju isegi kõnealustele põllumajandusettevõtetele. Liiatigi tegelevad paljud liidu (sh Prantsusmaa) põllumajandusettevõtted mitme põllukultuuri kasvatamisega. |
| --- | --- |

(234)

Sellistes spetsialiseerunud põllumajandusettevõtetes moodustasid kõigi väetiste kulud 2013. aastal 21,94 % nende kuludest (24). Komisjoni hinnangul moodustasid kulud UANile 2017.–2018. aasta kampaania ajal kuni 10 % tootmise kogukuludest (25). Arvestades kõrgeimat ajutiselt kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, moodustaks see kõige rohkem 3 % (26) tootmiskulude kasvust, juhul kui meetmete mõju kantakse edasi samas proportsioonis. Niisiis järeldas komisjon, et meetmetel poleks ebaproportsionaalset mõju isegi kõnealustele põllumajandusettevõtetele. Liiatigi tegelevad paljud liidu (sh Prantsusmaa) põllumajandusettevõtted mitme põllukultuuri kasvatamisega.

24

25

26

6.4.4.   Järeldus

Järeldus

| (235) | Hinnanud kogu käesolevasse uurimisse puutuvat teavet, järeldas komisjon esialgu, et Venemaa puhul on liidu huvides määrata kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2a kindlaks ajutised dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(235)

Hinnanud kogu käesolevasse uurimisse puutuvat teavet, järeldas komisjon esialgu, et Venemaa puhul on liidu huvides määrata kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2a kindlaks ajutised dumpinguvastased tollimaksud.

| (236) | Esiteks tegi komisjon ennekõike kindlaks, et Venemaalt pärit toote puhul esineb tooraine moonutusi. Teiseks leidis komisjon, et Venemaal on vaba tootmisvõimsust, mida saab kasutada ekspordi suurendamiseks liitu. Peale selle leidis komisjon, et Venemaa tootjatel on maagaasi suhtes ebaõiglane eelis liidu tootjate ees Venemaa turul kehtiva määruse tõttu. Komisjon järeldas lõpuks, et meetmed ei mõjuta negatiivselt tarneahelat Euroopas. Komisjon leidis, et kuigi meetmed võiksid mõjutada piiratud arvu liidu põllumajandustootjaid, oleks igasugune mõju piiratud ja üldsegi mitte ebaproportsionaalne. Lõpuks arvas komisjon, et UANi eksport võib jätkuda ja tarneid ei tohiks seetõttu meetmetega katkestada. Eeldatakse, et import asjaomastest riikidest, mille turuosa oli uurimisperioodil üle 37 %, jätkub, pidades silmas UANi nõudmise kasvu ja asjaolu, et liidu tootjad saavad muu toote tootmisele üle minna vaid piiratud ulatuses. Igal juhul saavad liidu tootjad vaba tootmisvõimsuse korral toota UANi olulises mahus. |
| --- | --- |

(236)

Esiteks tegi komisjon ennekõike kindlaks, et Venemaalt pärit toote puhul esineb tooraine moonutusi. Teiseks leidis komisjon, et Venemaal on vaba tootmisvõimsust, mida saab kasutada ekspordi suurendamiseks liitu. Peale selle leidis komisjon, et Venemaa tootjatel on maagaasi suhtes ebaõiglane eelis liidu tootjate ees Venemaa turul kehtiva määruse tõttu. Komisjon järeldas lõpuks, et meetmed ei mõjuta negatiivselt tarneahelat Euroopas. Komisjon leidis, et kuigi meetmed võiksid mõjutada piiratud arvu liidu põllumajandustootjaid, oleks igasugune mõju piiratud ja üldsegi mitte ebaproportsionaalne. Lõpuks arvas komisjon, et UANi eksport võib jätkuda ja tarneid ei tohiks seetõttu meetmetega katkestada. Eeldatakse, et import asjaomastest riikidest, mille turuosa oli uurimisperioodil üle 37 %, jätkub, pidades silmas UANi nõudmise kasvu ja asjaolu, et liidu tootjad saavad muu toote tootmisele üle minna vaid piiratud ulatuses. Igal juhul saavad liidu tootjad vaba tootmisvõimsuse korral toota UANi olulises mahus.

| (237) | Komisjon järeldas eespool esitatu põhjal, et Venemaa puhul piisaks dumpingumarginaalist madalamast tollimaksust, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatav kahju. Liidu tootjaid ei kahjusta võrreldes Venemaa eksportivate tootjatega mitte ainult dumping, vaid ka muud kaubandust moonutavad meetmed. Seepärast peaks kaubanduse piisavaks kaitsmiseks võrduma Venemaale kehtestatavate meetmete tase dumpingumarginaaliga, nagu esialgu kindlaks määrati. |
| --- | --- |

(237)

Komisjon järeldas eespool esitatu põhjal, et Venemaa puhul piisaks dumpingumarginaalist madalamast tollimaksust, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekitatav kahju. Liidu tootjaid ei kahjusta võrreldes Venemaa eksportivate tootjatega mitte ainult dumping, vaid ka muud kaubandust moonutavad meetmed. Seepärast peaks kaubanduse piisavaks kaitsmiseks võrduma Venemaale kehtestatavate meetmete tase dumpingumarginaaliga, nagu esialgu kindlaks määrati.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (238) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul liidu huvides võtta meetmeid seoses impordiga Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning USAst. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi eri huvide, sh liidu tootmisharu, importijate, kasutajate ja muude asjaomaste majandustegevuses osalejate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(238)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul liidu huvides võtta meetmeid seoses impordiga Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning USAst. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi eri huvide, sh liidu tootmisharu, importijate, kasutajate ja muude asjaomaste majandustegevuses osalejate huvide hindamisel.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (239) | Liidus on 20 teadaolevat UANi tootjat. Uurimisega koostööd teinud liidu tootjad hõlmavad 80 % liidu tootmismahust. Kaks äriühingut või kontserni, kes toodavad liidus 30 % UANist, koostööd ei teinud. |
| --- | --- |

(239)

Liidus on 20 teadaolevat UANi tootjat. Uurimisega koostööd teinud liidu tootjad hõlmavad 80 % liidu tootmismahust. Kaks äriühingut või kontserni, kes toodavad liidus 30 % UANist, koostööd ei teinud.

| (240) | Meetmete puudumisel on tõenäoliselt negatiivne mõju liidu tootmisharule väiksema müügimahu ja sellega kaasneva hinnalanguse mõttes, mis seeläbi vähendab kasumlikkust ja investeeringuid. Meetmed võimaldaksid liidu tootmisharul kasutada oma potentsiaali liidu turul, mis pakub kõigile võrdseid võimalusi, taastada kaotatud turuosa ja suurendada kasumlikkust kuni jätkusuutlikuks peetava tasemeni. |
| --- | --- |

(240)

Meetmete puudumisel on tõenäoliselt negatiivne mõju liidu tootmisharule väiksema müügimahu ja sellega kaasneva hinnalanguse mõttes, mis seeläbi vähendab kasumlikkust ja investeeringuid. Meetmed võimaldaksid liidu tootmisharul kasutada oma potentsiaali liidu turul, mis pakub kõigile võrdseid võimalusi, taastada kaotatud turuosa ja suurendada kasumlikkust kuni jätkusuutlikuks peetava tasemeni.

7.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (241) | Küsimustikule saatis vastused kolm sõltumatut importijat. Vaid kaks neist olid nõus edaspidi uurimises koostööd tegema. |
| --- | --- |

(241)

Küsimustikule saatis vastused kolm sõltumatut importijat. Vaid kaks neist olid nõus edaspidi uurimises koostööd tegema.

| (242) | Kahe koostööd tegeva importija puhul moodustasid UANiga seotud toimingud vaid väikese osa ühe importija tegevusest, kes on tegelikult oma liikmete nimel tegutsevate ühistute liit. Teine, UANist sõltuvam importija, kohandab oma müügihindu olenevalt UANi turu arengust. Kaks koostööd tegevat importijat pakuvad suurt hulka teenuseid ja/või tooteid ning neil on mitu tarneallikat. |
| --- | --- |

(242)

Kahe koostööd tegeva importija puhul moodustasid UANiga seotud toimingud vaid väikese osa ühe importija tegevusest, kes on tegelikult oma liikmete nimel tegutsevate ühistute liit. Teine, UANist sõltuvam importija, kohandab oma müügihindu olenevalt UANi turu arengust. Kaks koostööd tegevat importijat pakuvad suurt hulka teenuseid ja/või tooteid ning neil on mitu tarneallikat.

| (243) | Mistahes negatiivsed tagajärjed, mis võivad liidu importijatele meetmete tõttu osaks saada, ei kaalu üles nende meetmete positiivseid tagajärgi liidu tootmisharule. Meetmete eesmärk on luua kõigile võrdsed võimalused, millest kõik pooled kasu saaksid. Peale selle pakuvad importijad üldiselt suurt hulka väetisi ja/või teenuseid ning neil on mitu tarneallikat. Enamik isikuid, sh mõlemad koostööd tegevad importijad, väitsid, et UANi lõppkasutajad, st põllumajandustootjad, oleksid isikud, keda lõpuks mõjutaks võimalik meetmetest lähtuv hinnatõus. |
| --- | --- |

(243)

Mistahes negatiivsed tagajärjed, mis võivad liidu importijatele meetmete tõttu osaks saada, ei kaalu üles nende meetmete positiivseid tagajärgi liidu tootmisharule. Meetmete eesmärk on luua kõigile võrdsed võimalused, millest kõik pooled kasu saaksid. Peale selle pakuvad importijad üldiselt suurt hulka väetisi ja/või teenuseid ning neil on mitu tarneallikat. Enamik isikuid, sh mõlemad koostööd tegevad importijad, väitsid, et UANi lõppkasutajad, st põllumajandustootjad, oleksid isikud, keda lõpuks mõjutaks võimalik meetmetest lähtuv hinnatõus.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (244) | 11 kasutajate huve esindavat isikut esitasid küsimustikule vastuse, kuigi nende andmete kontrollitavus oli piiratud. |
| --- | --- |

(244)

11 kasutajate huve esindavat isikut esitasid küsimustikule vastuse, kuigi nende andmete kontrollitavus oli piiratud.

| (245) | Ühendused, mis esindavad asjaomaseid ühistuid ja/või põllumajandustootjaid liidus (COPA-COGECA), Prantsusmaal (COOP de France), Iirimaal (Irish Farmers Association) ja Soomes (MTK), avaldasid arvamust, et meetmetel oleks UANi kasutajatele, st põllumajandustootjatele, negatiivne mõju. Oluline arv Prantsusmaa ühistuid, ühistute liite/ühendusi ja ostuplatvorme, kes ostavad põllumajandustootjate nimel põllumajandusvahendeid, andis teada negatiivsest mõjust, mida meetmed võiksid Prantsusmaa põllumajandustootjatele tekitada. Koostööd tegevad eksportivad tootjad, hulk sõltumatuid importijaid ning mitu ettevõtjat Prantsusmaal ja Hispaanias väljendasid samasugust seisukohta. |
| --- | --- |

(245)

Ühendused, mis esindavad asjaomaseid ühistuid ja/või põllumajandustootjaid liidus (COPA-COGECA), Prantsusmaal (COOP de France), Iirimaal (Irish Farmers Association) ja Soomes (MTK), avaldasid arvamust, et meetmetel oleks UANi kasutajatele, st põllumajandustootjatele, negatiivne mõju. Oluline arv Prantsusmaa ühistuid, ühistute liite/ühendusi ja ostuplatvorme, kes ostavad põllumajandustootjate nimel põllumajandusvahendeid, andis teada negatiivsest mõjust, mida meetmed võiksid Prantsusmaa põllumajandustootjatele tekitada. Koostööd tegevad eksportivad tootjad, hulk sõltumatuid importijaid ning mitu ettevõtjat Prantsusmaal ja Hispaanias väljendasid samasugust seisukohta.

| (246) | Üks suur Prantsuse vahendusettevõtja, kes tegutseb põllumajanduslike toiduainete valdkonnas, märkis, et kehtestatavad dumpinguvastased meetmed peavad olema leebed. |
| --- | --- |

(246)

Üks suur Prantsuse vahendusettevõtja, kes tegutseb põllumajanduslike toiduainete valdkonnas, märkis, et kehtestatavad dumpinguvastased meetmed peavad olema leebed.

| (247) | Mõni isik väitis, et põllumajandustootjate (ja/või muude ettevõtjate) jaoks on asendustoodete valik kas piiratud või puuduvad need üldse, sest liidus ei toodeta piisavalt lämmastikväetisi. Samas ei viita toimikus miski lämmastikväetiste nappusele liidus; üldiselt on lämmastikuga väetamiseks palju eri allikaid, näiteks kaltsiumammooniumnitraat, ammooniumnitraat ja uurea. |
| --- | --- |

(247)

Mõni isik väitis, et põllumajandustootjate (ja/või muude ettevõtjate) jaoks on asendustoodete valik kas piiratud või puuduvad need üldse, sest liidus ei toodeta piisavalt lämmastikväetisi. Samas ei viita toimikus miski lämmastikväetiste nappusele liidus; üldiselt on lämmastikuga väetamiseks palju eri allikaid, näiteks kaltsiumammooniumnitraat, ammooniumnitraat ja uurea.

| (248) | Mõnes märkuses puudutati UANi kulude tähtsust põllumajandusettevõttes (kuigi kvantifitseerimine oli isikute kaupa erinev) ja/või rõhutati, et põllumajandustootjad on aastaid eri põhjustel (nt halb saak 2016. aastal, madalad müügihinnad, halvad ilmastikuolud või turu suur konkurentsivõime) kannatanud ning kaalul on töökohad. Nende isikute väidete kohaselt mõjutaksid dumpinguvastased meetmed mõnda põllumajandustootjat tootmist lõpetama ja/või tekitaksid edaspidigi kahju majandusharule, mis ei suuda kanda kulusid ja vajadusi üle, et need jääksid maailmaturul konkurentsivõimeliseks. Mõne isiku jaoks oleksid dumpinguvastased meetmed kompromiss ühise põllumajanduspoliitikaga ning viimasest ei piisa, et tagada põllumajandusettevõtete sissetulek ja konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(248)

Mõnes märkuses puudutati UANi kulude tähtsust põllumajandusettevõttes (kuigi kvantifitseerimine oli isikute kaupa erinev) ja/või rõhutati, et põllumajandustootjad on aastaid eri põhjustel (nt halb saak 2016. aastal, madalad müügihinnad, halvad ilmastikuolud või turu suur konkurentsivõime) kannatanud ning kaalul on töökohad. Nende isikute väidete kohaselt mõjutaksid dumpinguvastased meetmed mõnda põllumajandustootjat tootmist lõpetama ja/või tekitaksid edaspidigi kahju majandusharule, mis ei suuda kanda kulusid ja vajadusi üle, et need jääksid maailmaturul konkurentsivõimeliseks. Mõne isiku jaoks oleksid dumpinguvastased meetmed kompromiss ühise põllumajanduspoliitikaga ning viimasest ei piisa, et tagada põllumajandusettevõtete sissetulek ja konkurentsivõime.

| (249) | Komisjon lükkas need väited tagasi. Ehkki komisjon tunnistab, et mõju võib põllumajandustootja tüübist ja põllumajandustavast olenevalt olla erinev, leidis ta, et UANi kulud moodustavad liidus vähem kui umbes 1 % põllumajandustootmise kogukuludest. Meetmetest tuleneval hinnatõusul, kui üldse tekib, ei peaks seetõttu olema olulist mõju kogu liidu põllumajandussektorile. |
| --- | --- |

(249)

Komisjon lükkas need väited tagasi. Ehkki komisjon tunnistab, et mõju võib põllumajandustootja tüübist ja põllumajandustavast olenevalt olla erinev, leidis ta, et UANi kulud moodustavad liidus vähem kui umbes 1 % põllumajandustootmise kogukuludest. Meetmetest tuleneval hinnatõusul, kui üldse tekib, ei peaks seetõttu olema olulist mõju kogu liidu põllumajandussektorile.

| (250) | Arvestades sellega, et UANi kui väetist kasutatakse paljudel otstarvetel ning selle kasutusalad erinevad põllumajanduskultuuride ja piirkondade kaupa jne, uuris komisjon harilikule nisule (peamine põllumajanduskultuur, mille kasvatamisel kasutatakse UANi) spetsialiseerunud põllumajandusettevõtteid Prantsusmaal (peamine nisu tootev riik liidus), mis kasutavad UANi ainsa lämmastikväetise allikana. |
| --- | --- |

(250)

Arvestades sellega, et UANi kui väetist kasutatakse paljudel otstarvetel ning selle kasutusalad erinevad põllumajanduskultuuride ja piirkondade kaupa jne, uuris komisjon harilikule nisule (peamine põllumajanduskultuur, mille kasvatamisel kasutatakse UANi) spetsialiseerunud põllumajandusettevõtteid Prantsusmaal (peamine nisu tootev riik liidus), mis kasutavad UANi ainsa lämmastikväetise allikana.

| (251) | Sellistes spetsialiseerunud põllumajandusettevõtetes moodustasid UANi kulud 2013. aastal 15,4 % nende kuludest (27). Komisjoni hinnangul moodustasid kulud UANile 2017.–2018. aasta kampaania ajal kuni 10 % tootmise kogukuludest (28). Arvestades kõrgeimat ajutiselt kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, moodustaks see ligikaudu 3 % (29) tootmiskulude kasvust, juhul kui meetmete mõju kantakse edasi samas proportsioonis. Seega rakendatud meetmetest tuleneval hinnatõusul, kui see üldse tekib, ei peaks halvima võimaluse korral olema põllumajandusettevõtetele ebaproportsionaalselt suurt mõju, arvestades muuhulgas põllumajandustootjate käsutuses olevaid vahendeid, millega saab tagada UANi mõistliku hinna (nt ühisostud ostuplatvormide kaudu või kindlustus marginaalide maandamiseks). Liiatigi tegelevad paljud liidu põllumajandusettevõtted mitme põllukultuuri kasvatamisega. |
| --- | --- |

(251)

Sellistes spetsialiseerunud põllumajandusettevõtetes moodustasid UANi kulud 2013. aastal 15,4 % nende kuludest (27). Komisjoni hinnangul moodustasid kulud UANile 2017.–2018. aasta kampaania ajal kuni 10 % tootmise kogukuludest (28). Arvestades kõrgeimat ajutiselt kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, moodustaks see ligikaudu 3 % (29) tootmiskulude kasvust, juhul kui meetmete mõju kantakse edasi samas proportsioonis. Seega rakendatud meetmetest tuleneval hinnatõusul, kui see üldse tekib, ei peaks halvima võimaluse korral olema põllumajandusettevõtetele ebaproportsionaalselt suurt mõju, arvestades muuhulgas põllumajandustootjate käsutuses olevaid vahendeid, millega saab tagada UANi mõistliku hinna (nt ühisostud ostuplatvormide kaudu või kindlustus marginaalide maandamiseks). Liiatigi tegelevad paljud liidu põllumajandusettevõtted mitme põllukultuuri kasvatamisega.

27

28

29

| (252) | Seoses väitega mõju kohta põllumajandusettevõtete töökohtadele märgitakse, et aastatega on liidu põllumajandus muutumas tehnoloogiamahukamaks ja tööjõud on vähenenud, mis prognooside kohaselt jätkub (30). Nende praeguste suundumustega võrreldes on dumpinguvastaste meetmete mõju tõenäoliselt väike. |
| --- | --- |

(252)

Seoses väitega mõju kohta põllumajandusettevõtete töökohtadele märgitakse, et aastatega on liidu põllumajandus muutumas tehnoloogiamahukamaks ja tööjõud on vähenenud, mis prognooside kohaselt jätkub (30). Nende praeguste suundumustega võrreldes on dumpinguvastaste meetmete mõju tõenäoliselt väike.

30

| (253) | Olenemata eespool esitatud esialgsetest järeldustest, innustab komisjon isikuid, kes ei ole oma seisukohta veel esitanud, esitama oma märkused kasutajate huvide kohta. Neid tähelepanekuid ja muid asjaolusid, millele huvitatud isikud juhivad komisjoni tähelepanu kindla tähtaja jooksul pärast ajutiste meetmete kehtestamist, analüüsitakse hoolikalt lõppetapis. |
| --- | --- |

(253)

Olenemata eespool esitatud esialgsetest järeldustest, innustab komisjon isikuid, kes ei ole oma seisukohta veel esitanud, esitama oma märkused kasutajate huvide kohta. Neid tähelepanekuid ja muid asjaolusid, millele huvitatud isikud juhivad komisjoni tähelepanu kindla tähtaja jooksul pärast ajutiste meetmete kehtestamist, analüüsitakse hoolikalt lõppetapis.

7.4.   Muud tegurid

Muud tegurid

| (254) | Käesolevas punktis hinnatakse muid märkusi, mida esitas mitu huvitatud isikut. Need isikud on eksportivad tootjad, importijad, asjaomaseid ühistuid ja/või põllumajandusettevõtteid esindavad organisatsioonid liidus, Prantsusmaal ja Iirimaal; Prantsusmaa ühistud, ühistute liidud/ühendused ja ostuplatvormid, mille kaudu põllumajandustootjad ostavad tootmiseks vajalikke vahendeid, ning paljud ettevõtjad Prantsusmaal, Hispaanias ja mujal liidus. |
| --- | --- |

(254)

Käesolevas punktis hinnatakse muid märkusi, mida esitas mitu huvitatud isikut. Need isikud on eksportivad tootjad, importijad, asjaomaseid ühistuid ja/või põllumajandusettevõtteid esindavad organisatsioonid liidus, Prantsusmaal ja Iirimaal; Prantsusmaa ühistud, ühistute liidud/ühendused ja ostuplatvormid, mille kaudu põllumajandustootjad ostavad tootmiseks vajalikke vahendeid, ning paljud ettevõtjad Prantsusmaal, Hispaanias ja mujal liidus.

| (255) | Mõni isik oli meetmete vastu põhjusel, et import on vajalik, et liidus ei toodeta piisavalt UANi ning lõhe nõudluse ja tootmise vahel süveneb ja et liidu UANi tootjad eelistavad muid lisandväärtusega tooteid. Komisjon lükkas need väited tagasi. Kokkuvõttes on olemas piisavalt UANi varusid. Asjaolu, et liidus toodetakse UANi piiratud koguses, nõudlus UANi järele liidus kasvab ja liidust on kadunud mõned tavapärased UANi tarneallikad (nt üks äriühing, mis varem tootis Prantsusmaal UANi, lülitus täielikult muude väetiste tootmisele), ei õigusta dumpingu kasutamist. Uurimisel selgus, et on kasulik säilitada liidus mitu tarneallikat (31), sealhulgas kohalikud UANi tootjad, ning mitte suurendada sõltuvust kolmandatest riikidest pärit UANist, millega kaasneb ebaaus kauplemistava ja/või tooraine moonutused ja/või suurem CO2-jalajälg (32). Samuti näitas uurimine, et liidu UANi tootjatel on võrdsete tingimuste tagamise korral olemas võimsus/võimalus UANi tootmist suurendada. |
| --- | --- |

(255)

Mõni isik oli meetmete vastu põhjusel, et import on vajalik, et liidus ei toodeta piisavalt UANi ning lõhe nõudluse ja tootmise vahel süveneb ja et liidu UANi tootjad eelistavad muid lisandväärtusega tooteid. Komisjon lükkas need väited tagasi. Kokkuvõttes on olemas piisavalt UANi varusid. Asjaolu, et liidus toodetakse UANi piiratud koguses, nõudlus UANi järele liidus kasvab ja liidust on kadunud mõned tavapärased UANi tarneallikad (nt üks äriühing, mis varem tootis Prantsusmaal UANi, lülitus täielikult muude väetiste tootmisele), ei õigusta dumpingu kasutamist. Uurimisel selgus, et on kasulik säilitada liidus mitu tarneallikat (31), sealhulgas kohalikud UANi tootjad, ning mitte suurendada sõltuvust kolmandatest riikidest pärit UANist, millega kaasneb ebaaus kauplemistava ja/või tooraine moonutused ja/või suurem CO2-jalajälg (32). Samuti näitas uurimine, et liidu UANi tootjatel on võrdsete tingimuste tagamise korral olemas võimsus/võimalus UANi tootmist suurendada.

31

2

32

| (256) | Mõni osaline väitis, et meetmete abil vähendatakse UANi kasutamist, sest tegemist on väetisega, millel on väiksem keskkonnamõju kui muudel väetistel, mistõttu on see paremini kooskõlas keskkonnakaitsepoliitikaga. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Kuigi UANil on põllumajanduses palju eeliseid, ei ole see keskkonna suhtes neutraalne ja põhjustab üldiselt suuremat ammoniaagi lendumisel tekkivaid kadusid kui nitraadipõhised väetised. |
| --- | --- |

(256)

Mõni osaline väitis, et meetmete abil vähendatakse UANi kasutamist, sest tegemist on väetisega, millel on väiksem keskkonnamõju kui muudel väetistel, mistõttu on see paremini kooskõlas keskkonnakaitsepoliitikaga. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Kuigi UANil on põllumajanduses palju eeliseid, ei ole see keskkonna suhtes neutraalne ja põhjustab üldiselt suuremat ammoniaagi lendumisel tekkivaid kadusid kui nitraadipõhised väetised.

| (257) | Mõni isik väitis, et teiste ettevõtjate tegevus võib selle tõttu kannatada; liidu UANi tootjatel on vähem töökohti kui muudes valdkondades; kaalul on toiduga kindlustatus (sest meetmete tõttu kasutavad põllumajandustootjad vähem UANi, mis vähendab tootlust ja sellest tulenevalt saagikust) ning kõik lämmastikväetised kallinevad (seega jääb püsima tavapärane hinnavahe väetise eri liikide vahel). Komisjon lükkas need väited tagasi. Puuduvad usaldusväärsed hinnangud UANi tootmisega seotud töökohtade arvu kohta asjaomaste ettevõtjate juures, samal ajal kui kontrollitud arvude kohaselt on liidu tootmisettevõtetes üle 1 000 UANi tootmisega seotud töökoha. Kuus isikut, kes esindasid mitmesuguste ettevõtjate huve, esitasid küsimustikule vastused, kuigi neis oli vähe kontrollitavaid andmeid. Mis puutub toiduga kindlustatusesse, siis on meetmete eesmärk luua võrdsed võimalused, millest võivad kasu saada kõik isikud. Toimikust ei selgu kuidagi, et juhul, kui UANi hind tõuseb, on sellel märkimisväärne mõju muude väetiste hinnale. |
| --- | --- |

(257)

Mõni isik väitis, et teiste ettevõtjate tegevus võib selle tõttu kannatada; liidu UANi tootjatel on vähem töökohti kui muudes valdkondades; kaalul on toiduga kindlustatus (sest meetmete tõttu kasutavad põllumajandustootjad vähem UANi, mis vähendab tootlust ja sellest tulenevalt saagikust) ning kõik lämmastikväetised kallinevad (seega jääb püsima tavapärane hinnavahe väetise eri liikide vahel). Komisjon lükkas need väited tagasi. Puuduvad usaldusväärsed hinnangud UANi tootmisega seotud töökohtade arvu kohta asjaomaste ettevõtjate juures, samal ajal kui kontrollitud arvude kohaselt on liidu tootmisettevõtetes üle 1 000 UANi tootmisega seotud töökoha. Kuus isikut, kes esindasid mitmesuguste ettevõtjate huve, esitasid küsimustikule vastused, kuigi neis oli vähe kontrollitavaid andmeid. Mis puutub toiduga kindlustatusesse, siis on meetmete eesmärk luua võrdsed võimalused, millest võivad kasu saada kõik isikud. Toimikust ei selgu kuidagi, et juhul, kui UANi hind tõuseb, on sellel märkimisväärne mõju muude väetiste hinnale.

7.5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (258) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon esialgu, et selles uurimisetapis ei ole kaalukaid põhjusi selleks, et asjaomastest riikidest pärit UANi impordi suhtes meetmete kehtestamine poleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(258)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon esialgu, et selles uurimisetapis ei ole kaalukaid põhjusi selleks, et asjaomastest riikidest pärit UANi impordi suhtes meetmete kehtestamine poleks liidu huvides.

8.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (259) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(259)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

| (260) | Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit vesi- või ammoniaagilahuses uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 esitatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale (põhjendus 208). Tollimaksumäärad kehtestati dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(260)

Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit vesi- või ammoniaagilahuses uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 esitatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale (põhjendus 208). Tollimaksumäärad kehtestati dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (261) | Venemaalt pärit vesi- või ammoniaagilahuses uurea ja ammooniumnitraadi segudele kohaldatava impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2b. Komisjon uuris, kas kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist madalamast tollimaksust. Kui komisjon oli leidnud asjaomase toote tooraine moonutused alusmääruse artikli 7 lõike 2a mõistes peamiselt, aga mitte ainult, 30 % eksporditollimaksu kujul, järeldas ta, et alusmääruse artikli 7 lõike 2b järgi oleks liidu huvides määrata tollimaksu suurus dumpingumarginaali tasemel, sest dumpingumarginaalist madalamast tollimaksumäärast ei piisa liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(261)

Venemaalt pärit vesi- või ammoniaagilahuses uurea ja ammooniumnitraadi segudele kohaldatava impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2b. Komisjon uuris, kas kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist madalamast tollimaksust. Kui komisjon oli leidnud asjaomase toote tooraine moonutused alusmääruse artikli 7 lõike 2a mõistes peamiselt, aga mitte ainult, 30 % eksporditollimaksu kujul, järeldas ta, et alusmääruse artikli 7 lõike 2b järgi oleks liidu huvides määrata tollimaksu suurus dumpingumarginaali tasemel, sest dumpingumarginaalist madalamast tollimaksumäärast ei piisa liidu tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.

| (262) | Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised:









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal (protsentides) | Kahjumarginaal (protsentides) | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | PJSC Acron | 31,9 | 31,9 | 31,9 |
| Venemaa | Novomoskovsky Azot JSC | 34,0 | 34,0 | 34,0 |
| Venemaa | Nevinnomyssky Azot JSC | 34,0 | 34,0 | 34,0 |
| Venemaa | Kõik muud äriühingud | 34,0 | 34,0 | 34,0 |
| Trinidad ja Tobago | Methanol Holdings (Trinidad) Limited | 55,9 | 16,3 | 16,3 |
| Trinidad ja Tobago | Kõik muud äriühingud | 55,9 | 16,3 | 16,3 |
| Ameerika Ühendriigid | CF Industries Holdings, Inc. | 37,3 | 22,6 | 22,6 |
| Ameerika Ühendriigid | Kõik muud äriühingud | 37,3 | 22,6 | 22,6 |

(262)

Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised:

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal (protsentides)

Kahjumarginaal (protsentides)

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Venemaa

PJSC Acron

31,9

31,9

31,9

Venemaa

Novomoskovsky Azot JSC

34,0

34,0

34,0

Venemaa

Nevinnomyssky Azot JSC

34,0

34,0

34,0

Venemaa

Kõik muud äriühingud

34,0

34,0

34,0

Trinidad ja Tobago

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

55,9

16,3

16,3

Trinidad ja Tobago

Kõik muud äriühingud

55,9

16,3

16,3

Ameerika Ühendriigid

CF Industries Holdings, Inc.

37,3

22,6

22,6

Ameerika Ühendriigid

Kõik muud äriühingud

37,3

22,6

22,6

| (263) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(263)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära.

| (264) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (33). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab teha kindlaks, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(264)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (33). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab teha kindlaks, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

33

Euroopa Liidu Teatajas

| (265) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(265)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (266) | Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult uurimise käigus koostööd mitte teinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(266)

Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult uurimise käigus koostööd mitte teinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

9.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (267) | Nagu on osutatud punktis 1.2, tuleb kooskõlas komisjoni seisukohaga vesi- ja ammoniaagilahustes uurea ning ammooniumnitraadi segude import registreerida. Registreerimise eesmärk alusmääruse artikli 10 lõike 4 põhjal oli nõuda võimaluse korral tollimaksud sisse tagasiulatuvalt. |
| --- | --- |

(267)

Nagu on osutatud punktis 1.2, tuleb kooskõlas komisjoni seisukohaga vesi- ja ammoniaagilahustes uurea ning ammooniumnitraadi segude import registreerida. Registreerimise eesmärk alusmääruse artikli 10 lõike 4 põhjal oli nõuda võimaluse korral tollimaksud sisse tagasiulatuvalt.

| (268) | Pidades silmas esialgu tehtud järeldusi, peaks impordi registreerimine lõppema/jätkuma. |
| --- | --- |

(268)

Pidades silmas esialgu tehtud järeldusi, peaks impordi registreerimine lõppema/jätkuma.

| (269) | Menetluse praeguses etapis ei tehtud otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kohaldamise kohta. See otsus tehakse lõppetapis. |
| --- | --- |

(269)

Menetluse praeguses etapis ei tehtud otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kohaldamise kohta. See otsus tehakse lõppetapis.

10.   ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

| (270) | Alusmääruse artikli 19a kohaselt teavitas komisjon huvitatud isikuid kavandatavast ajutiste tollimaksude kehtestamisest. Teave tehti avalikkusele kättesaadavaks ka DG TRADE'i veebisaidi kaudu. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva, et esitada märkused konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(270)

Alusmääruse artikli 19a kohaselt teavitas komisjon huvitatud isikuid kavandatavast ajutiste tollimaksude kehtestamisest. Teave tehti avalikkusele kättesaadavaks ka DG TRADE'i veebisaidi kaudu. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva, et esitada märkused konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta.

| (271) | Märkusi saadi ühingult Fertilizers Europe ja kõnealuselt neljal eksportivalt tootjalt. Komisjon võttis arvesse tehnilist laadi märkused ja korrigeeris marginaale vastavalt. |
| --- | --- |

(271)

Märkusi saadi ühingult Fertilizers Europe ja kõnealuselt neljal eksportivalt tootjalt. Komisjon võttis arvesse tehnilist laadi märkused ja korrigeeris marginaale vastavalt.

11.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (272) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama 15 päeva jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema viie päeva jooksul, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(272)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama 15 päeva jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema viie päeva jooksul, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (273) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(273)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks järgmiste toodete impordi suhtes: Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi segud vesi- või ammoniaagilahuses, mis kuuluvad CN-koodi 3102 80 00 alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised:

| Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks (protsentides) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | PJSC Acron | 31,9 | C500 |
| Venemaa | Novomoskovsky Azot JSC | 34,0 | C501 |
| Venemaa | Nevinnomyssky Azot JSC | 34,0 | C504 |
| Venemaa | Kõik muud äriühingud | 34,0 | C999 |
| Trinidad ja Tobago | Methanol Holdings (Trinidad) Limited | 16,3 | C502 |
| Trinidad ja Tobago | Kõik muud äriühingud | 16,3 | C999 |
| Ameerika Ühendriigid | CF Industries Holdings, Inc. | 22,6 | C503 |
| Ameerika Ühendriigid | Kõik muud äriühingud | 22,6 | C999 |

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks (protsentides)

TARICi lisakood

Venemaa

PJSC Acron

31,9

C500

Venemaa

Novomoskovsky Azot JSC

34,0

C501

Venemaa

Nevinnomyssky Azot JSC

34,0

C504

Venemaa

Kõik muud äriühingud

34,0

C999

Trinidad ja Tobago

Methanol Holdings (Trinidad) Limited

16,3

C502

Trinidad ja Tobago

Kõik muud äriühingud

16,3

C999

Ameerika Ühendriigid

CF Industries Holdings, Inc.

22,6

C503

Ameerika Ühendriigid

Kõik muud äriühingud

22,6

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdav (asjaomane toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et arvel esitatud teave on täielik ja õige.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise tasumisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud esitavad oma kirjalikud märkused käesoleva määruse kohta komisjonile 15 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et komisjon nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Ärakuulamise eest vastutav ametnik uurib esitatud taotlusi väljaspool tähtaega ja võib vajaduse korral otsustada, kas need vastu võtta või mitte.

Artikkel 3

1.   Tolliasutustele antakse korraldus lõpetada komisjoni 20. märtsi 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/455 (34) (edaspidi „registreerimismäärus“) artiklis 1 kindlaks määratud impordi registreerimine.

2.   Kogutud andmeid toodete kohta, mis toodi tarbimiseks liitu kuni 3 nädala jooksul enne käesoleva määruse jõustumist, säilitatakse kuni võimalike lõplike meetmete jõustumiseni või käesoleva menetluse lõpetamiseni.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. aprill 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Teade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes. ELT C 284, 13.8.2018, lk 9.

2

(3)  
  ELT L 79, 21.3.2019, lk 9.

3

(4)  Venemaa äriühingute algse kuluarvestuse põhjal enne gaasihinna korrigeerimist.

4

(5)  Valitsuse 29. detsembri 2000. aasta otsuse nr 1021 artiklid 11 ja 14.

5

(6)  Acroni 22. oktoobri 2018. aasta ettepanek, mis on uuendatud versioon Venemaa valitsuse avaldusest, mis oli koostatud USA subsiidiumivastasele uurimisele seoses Venemaa Föderatsioonist pärinevate külmvaltsitud terasest lehttoodetega.

6

(7)  Tegelikkuses tähendab see, et need on kõik Venemaa gaasimagistraalid peale väikeste kohalike ühenduste tootmisüksuse ja peamagistraali vahel.

7

(8)  Vt Novateki auditeeritud majandusaasta aruanne 2017 (lk 71) – avalik asitõend C-9-2 lisa O Eurochemi vastusest küsimustikule (NAK).

8

(9)  Kohtuotsus, Üldkohus (kaheksas koda), 7. veebruar 2013, EuroChem Mineral and Chemical Company OAO (EuroChem MCC) vs. Euroopa Liidu Nõukogu, T-84/07, ECLI:EU:T:2013:64 ja kohtuotsus, Üldkohus (kaheksas koda), 7. veebruar 2013, Acron OAO vs. Euroopa Liidu Nõukogu, T-118/10, ECLI:EU:T:2013:67.

9

vs

vs

(10)  Vt BP Statistical Review of World Energy 2018.

10

(11)  Vaekogu aruanne, „Ukraine – Anti-dumping measures on Ammonium Nitrate“, WT/DS493/R, punkt 7.85.

11

(12)  Kohtuotsus, Üldkohus (kaheksas koda), 7. veebruar 2013, EuroChem Mineral and Chemical Company OAO (EuroChem MCC) vs. Euroopa Liidu Nõukogu, T-84/07, ECLI:EU:T:2013:64; Kohtuotsus, Üldkohus (kaheksas koda), 7. veebruar 2013, Acron OAO vs. Euroopa Liidu Nõukogu, T-118/10, ECLI:EU:T:2013:67.

12

vs

vs

(13)  Täpset arvu ei esitata, sest tegemist on äriühingupõhiste andmetega.

13

(14)  Vt ka vaekogu aruannet „EU – Footwear“ (WT/DS405/R), punkt 7.403.

14

(15)  Vt nt Yara 11. septembri 2018. aasta esitluse slaid 8, kättesaadav aadressil https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/conferencesrs/2018/2018-09-11-yar-handelsbanken-presentation.pdf/

15

(16)  BP Statistical Review of World Energy 2018;

16

Venemaa nafta- ja gaasisektori õiguskord: Legislative Overview (King and Spalding 2017).

(17)  Sotsiaal-majandusliku arengu prognoos aastateks 2016–2036 (Venemaa Föderatsiooni majandusarengu ministeerium).

17

(18)  Venemaa Föderatsiooni valitsuse 30. augusti 2013. aasta dekreet nr 754, millega kinnitati eksporditollimaksude määrad kaupadele, mida eksporditakse Venemaa Föderatsioonist riikidele, mis osalevad tolliliitu käsitlevates kokkulepetes.

18

(19)  2017. aasta majandusaasta aruandes tõi Novatek (maagaasi sõltumatu tootja ja tarnija) välja, et hinna reguleerimine on nende riskijuhtimise kaalutlustes risk, väites, et „sõltumatu maagaasitootjana ei allu Novatek maagaasihindade riiklikule reguleerimisele. Sellegipoolest on äriühingu hinnad tugevasti mõjutatud föderaalse ameti kehtestatud hindadest.“

19

(20)  Kättesaadav aadressil http://economy.gov.ru/minec/activity/sections/macro/prognoz/ (viimati vaadatud 4. märtsil 2019).

20

(21)  Kaebuse kasutuspiiranguta versiooni leheküljel 9 on graafik „UANi maailmaturg 2015“. Venemaa UANi turg on vaid murdosa muude tootjate panusest (1 705 000 tonni).

21

(22)  Kaebuse kasutuspiiranguta versiooni lehekülje 94 järgi 2018. aastal 3 280 000 tonni.

22

(23)  Näiteks Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S. A. direktorite 2018. aasta aruande leheküljel 45 nähakse liidus kuni aastani 2020 ette üsnagi stabiilseid maagaasi hindu. See aruanne on kättesaadav avatud toimikus (t18.010219).

23

(24)  
  „EU Cereal farms report base on 2013 FADN data“, DG AGRI, lk 44 põhjal Prantsusmaa hariliku nisu kasvatamisele spetsialiseerunud põllumajandusettevõttes 2013. aastal väetised (kõik liigid) 286 eurot/ha. Tulemus 21,94 % saadi, kui 286 eurot jagati tegevuskulude (1 003 eurot/ha) ja amortisatsioonikulude (298 eurot/ha) summaga.

24

(25)  
  „EU Cereal farms report base on 2013 FADN data“, DG AGRI, lk 44 põhjal Prantsusmaa hariliku nisu kasvatamisele spetsialiseerunud põllumajandusettevõttes 2013. aastal väetised (kõik liigid) 286 eurot/ha. Seega eeldati, et sellises põllumajandusettevõttes oleks UANi võidud kasutada kuni 200 euro eest hektari kohta (70 % 286 eurot/ha, sest lämmastikväetised moodustavad 70 % väetiste kasutamisest ELis kokku), mis on 13 % tootmise kogukulust 2013. aastal. See osakaal vähenes pärast 2013. aastat. Arvestades lämmastikväetiste hinna langust Prantsusmaal alates 2013. aastast, nagu on avaldatud väljaandes „Agreste Bilan conjoncturel 2017 – Décembre 2017“ (vt http://agreste.agriculture.gouv.fr/conjoncture/bilans-annuels-conjoncturels/), võib põhjendatult eeldada, et 2017.–2018. aasta kampaania käigus moodustas hariliku nisu tootmisele spetsialiseerunud ja UANi ainsa lämmastikväetisena kasutanud Prantsusmaa põllumajandusettevõttes UAN kuni 10 % tootmise kogukulust.

25

(26)  5 %, kui arvutamise aluseks võetakse allmärkuses 24 esitatud andmed.

26

(27)  
  „EU Cereal farms report base on 2013 FADN data“, DG AGRI, lk 44 põhjal Prantsusmaa hariliku nisu kasvatamisele spetsialiseerunud põllumajandusettevõttes 2013. aastal väetised (kõik liigid) 286 eurot/ha. Tulemus 15,4 % saadi, kui 286 eurot jagati tegevuskulude (1 003 eurot/ha) ja amortisatsioonikulude (298 eurot/ha) summaga.

27

(28)  
  „EU Cereal farms report base on 2013 FADN data“, DG AGRI, lk 44 põhjal Prantsusmaa hariliku nisu kasvatamisele spetsialiseerunud põllumajandusettevõttes 2013. aastal väetised (kõik liigid) 286 eurot/ha. Seega eeldati, et sellises põllumajandusettevõttes oleks UANi võidud kasutada kuni 200 euro eest hektari kohta (70 % 286 eurot/ha, sest lämmastikväetised moodustavad 70 % väetiste kasutamisest ELis kokku), mis on 13 % tootmise kogukulust 2013. aastal. See osakaal vähenes pärast 2013. aastat. Arvestades lämmastikväetiste hinna langust Prantsusmaal alates 2013. aastast, nagu on avaldatud väljaandes „Agreste Bilan conjoncturel 2017 – Décembre 2017“ (vt http://agreste.agriculture.gouv.fr/conjoncture/bilans-annuels-conjoncturels/), võib põhjendatult eeldada, et 2017.–2018. aasta kampaania käigus moodustas hariliku nisu tootmisele spetsialiseerunud ja UANi ainsa lämmastikväetisena kasutanud Prantsusmaa põllumajandusettevõttes UAN kuni 10 % tootmise kogukulust.

28

(29)  5 %, kui arvutamise aluseks võetakse allmärkuses 23 esitatud andmed.

29

(30)  
  „EU Agricultural Outlook for the Agricultural markets and Income 2017–2030“, Euroopa Komisjon, 2017, lk 68, muuhulgas.

30

(31)  Iirimaa põllumajandustootjate liit teatab, et Iirimaa põllumajandustootjad maksavad väetiste eest kõrgeimat hinda maailmas (t18.010593). Avalduse esitaja seob selle asjaolu kohaliku väetisetootja aastatetaguse kadumisega turult (t18.011682).

31

(32)  Ammooniumnitraadi CO2-jalajälg ELis on 1,1 tonni CO2 ekvivalendi tootetonni kohta, USAs 2,3 ja Venemaal 2,6. Allikas: „Growing together“, Fertilizers Europe, 2018.

32

2

2

(33)  
  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, Rue de la Loi 170, 1040 Brüssel, Belgia.

33

(34)  
  ELT L 79, 21.3.2019, lk 9.

34

---

OTSUSED

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/42 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/42

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/577,

8. aprill 2019,

millega nimetatakse ametisse Küprose Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Küprose valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2016/1233 (4) nimetati 26. juulil 2016 Kyriakos CHATZITTOFISE asemel asendusliikmeks Stavros YEROLATSITES. Nõukogu otsusega (EL) 2017/799 (5) nimetati 5. mail 2017 Stavros YEROLATSITESE asemel asendusliikmeks Kyprianos ANDRONIKOU. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2016/1233 (4) nimetati 26. juulil 2016 Kyriakos CHATZITTOFISE asemel asendusliikmeks Stavros YEROLATSITES. Nõukogu otsusega (EL) 2017/799 (5) nimetati 5. mail 2017 Stavros YEROLATSITESE asemel asendusliikmeks Kyprianos ANDRONIKOU.

| (2) | Seoses Kyprianos ANDRONIKOU ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Kyprianos ANDRONIKOU ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks järgmine isik:

| — | Kyriacos XYDIAS, Mayor of Yermasoyia Municipality. |
| --- | --- |

—

Kyriacos XYDIAS, Mayor of Yermasoyia Municipality.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 8. aprill 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

(4)  Nõukogu 26. juuli 2016. aasta otsus (EL) 2016/1233, millega nimetatakse ametisse Küprose Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige ja asendusliige (ELT L 202, 28.7.2016, lk 41).

4

(5)  Nõukogu 5. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/799, millega nimetatakse ametisse kolm Küprose Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kaks asendusliiget (ELT L 120, 11.5.2017, lk 20).

5

---

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/43

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/578,

8. aprill 2019,

millega nimetatakse ametisse Taani Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Taani valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2018/839 (4) nimetati 4. juunil 2018 Per NØRHAVE asemel asendusliikmeks Marc PERERA CHRISTENSEN. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2018/839 (4) nimetati 4. juunil 2018 Per NØRHAVE asemel asendusliikmeks Marc PERERA CHRISTENSEN.

| (2) | Seoses Marc PERERA CHRISTENSENI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Marc PERERA CHRISTENSENI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 järgmine isik:

| — | Søren WINDELL, Councillor, Municipality of Odense. |
| --- | --- |

—

Søren WINDELL, Councillor, Municipality of Odense.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 8. aprill 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

(4)  Nõukogu 4. juuni 2018. aasta otsus (EL) 2018/839, millega nimetatakse ametisse kaks Taani Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kuus asendusliiget (ELT L 141, 7.6.2018, lk 7).

4

---

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/44

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/579,

8. aprill 2019,

millega nimetatakse ametisse Luksemburgi Suurhertsogiriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Luksemburgi valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2018/1015 (4) nimetati 13. juulil 2018 Pierre WIESI asemel asendusliikmeks Cécile HEMMEN. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2018/1015 (4) nimetati 13. juulil 2018 Pierre WIESI asemel asendusliikmeks Cécile HEMMEN.

| (2) | Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal Cécile HEMMEN (Maire de la Commune de Weiler-la-Tour) asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal Cécile HEMMEN (Maire de la Commune de Weiler-la-Tour) asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 järgmine isik:

| — | Cécile HEMMEN, Conseillère communale de la Commune de Weiler-la-Tour (volituste muudatus). |
| --- | --- |

—

Cécile HEMMEN, Conseillère communale de la Commune de Weiler-la-Tour (volituste muudatus).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 8. aprill 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

(4)  Nõukogu 13. juuli 2018. aasta otsus (EL) 2018/1015, millega nimetatakse ametisse kaks Luksemburgi Suurhertsogiriigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja kolm asendusliiget (ELT L 181, 18.7.2018, lk 85).

4

---

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/45

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/580,

8. aprill 2019,

millega nimetatakse ametisse kaks Saksamaa Liitvabariigi esitatud Regioonide Komitee liiget ja üks asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Seoses Babette WINTERI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Babette WINTERI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.

| (3) | Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal Marion WALSMANN (Mitglied des Thüringer Landtags) liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal Marion WALSMANN (Mitglied des Thüringer Landtags) liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.

| (4) | Seoses Dieter LAUINGERI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(4)

Seoses Dieter LAUINGERI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmetena:






  — | Dieter LAUINGER, Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmetena:

—

Dieter LAUINGER, Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz,

| — | Marion WALSMANN, Mitglied des Erfurter Stadtrats (volituste muudatus), |
| --- | --- |

—

Marion WALSMANN, Mitglied des Erfurter Stadtrats (volituste muudatus),

| b) | asendusliikmena:






  — | Malte KRÜCKELS, Staatssekretär für Medien und Bevollmächtigter des Freistaates Thüringen beim Bund. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Malte KRÜCKELS, Staatssekretär für Medien und Bevollmächtigter des Freistaates Thüringen beim Bund.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 8. aprill 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/46

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/581,

8. aprill 2019,

millega nimetatakse ametisse Kreeka Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Kreeka valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Seoses Petros SOULASI ametiaja lõppemisega on vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Petros SOULASI ametiaja lõppemisega on vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks järgmine isik:

| — | Konstantinos TZANAKOULIS, Municipal Councillor of Larissa. |
| --- | --- |

—

Konstantinos TZANAKOULIS, Municipal Councillor of Larissa.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 8. aprill 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/47

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/582,

3. aprill 2019,

millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011 uute väikeste tarbesõidukite tootjakohase keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused 2017. kalendriaasta kohta ning Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmete puhul 2014., 2015. ja 2016. kalendriaasta kohta või muudetakse neid

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2342 all)

(Ainult eesti-, hollandi-, inglis-, itaalia-, prantsus-, rootsi-, saksa-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) nr 510/2011 peab komisjon arvutama igal aastal keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme iga väikeste tarbesõidukite tootja kohta liidus. Kõnealuse arvutuse põhjal teeb komisjon kindlaks, kas tootjad ja heiteühendused on järginud neile kehtestatud eriheite sihttasemeid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) nr 510/2011 peab komisjon arvutama igal aastal keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme iga väikeste tarbesõidukite tootja kohta liidus. Kõnealuse arvutuse põhjal teeb komisjon kindlaks, kas tootjad ja heiteühendused on järginud neile kehtestatud eriheite sihttasemeid.

| (2) | Keskmise eriheite ja eriheite sihttaseme arvutamiseks kasutatavad üksikasjalikud andmed põhinevad liikmesriigis eelneva kalendriaasta jooksul registreeritud uute väikeste tarbesõidukite registreerimisandmetel. Mitmeastmelise tüübikinnitusega väikeste tarbesõidukite puhul vastutab CO2-eriheite eest komplekteeritud sõiduki baassõiduki tootja. |
| --- | --- |

(2)

Keskmise eriheite ja eriheite sihttaseme arvutamiseks kasutatavad üksikasjalikud andmed põhinevad liikmesriigis eelneva kalendriaasta jooksul registreeritud uute väikeste tarbesõidukite registreerimisandmetel. Mitmeastmelise tüübikinnitusega väikeste tarbesõidukite puhul vastutab CO2-eriheite eest komplekteeritud sõiduki baassõiduki tootja.

| (3) | Kõik liikmesriigid on 2017. aasta andmed kooskõlas määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikega 2 komisjonile esitanud. Juhtudel, kus komisjon andmeid kontrollides leidis, et osa andmeid on puudu või on andmed ilmselgelt ebatäpsed, võttis komisjon asjaomaste liikmesriikidega ühendust ja kokkuleppel nende liikmesriikidega vastavalt korrigeeris või täiendas andmeid. Kui kokkulepet liikmesriigiga ei saavutatud, siis selle liikmesriigi esialgseid andmeid ei muudetud. |
| --- | --- |

(3)

Kõik liikmesriigid on 2017. aasta andmed kooskõlas määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikega 2 komisjonile esitanud. Juhtudel, kus komisjon andmeid kontrollides leidis, et osa andmeid on puudu või on andmed ilmselgelt ebatäpsed, võttis komisjon asjaomaste liikmesriikidega ühendust ja kokkuleppel nende liikmesriikidega vastavalt korrigeeris või täiendas andmeid. Kui kokkulepet liikmesriigiga ei saavutatud, siis selle liikmesriigi esialgseid andmeid ei muudetud.

| (4) | Komisjon avaldas esialgsed andmed 17. mail 2018 ja esitas 65 tootjale nende 2017. aasta keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused. Tootjatel paluti andmeid kontrollida ja teavitada komisjoni vigadest kolme kuu jooksul alates teate saamisest. 23 tootjat esitasid teate vigade kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon avaldas esialgsed andmed 17. mail 2018 ja esitas 65 tootjale nende 2017. aasta keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused. Tootjatel paluti andmeid kontrollida ja teavitada komisjoni vigadest kolme kuu jooksul alates teate saamisest. 23 tootjat esitasid teate vigade kohta.

| (5) | Ülejäänud 42 tootja kohta, kes ei teavitanud andmetes esinenud vigadest või jätsid vastamata, tuleks esialgsed andmed ning keskmise eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused kinnitada. |
| --- | --- |

(5)

Ülejäänud 42 tootja kohta, kes ei teavitanud andmetes esinenud vigadest või jätsid vastamata, tuleks esialgsed andmed ning keskmise eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused kinnitada.

| (6) | Komisjon on kontrollinud tootjate teatatud vigu ja nende parandamise põhjendusi ning andmed on vastavalt kinnitatud või neid on muudetud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on kontrollinud tootjate teatatud vigu ja nende parandamise põhjendusi ning andmed on vastavalt kinnitatud või neid on muudetud.

| (7) | Kui kannetest olid puudu vastavad sõiduki tehasetähised või identifitseerimisparameetrid, nagu tüüp, variant, versiooni kood või tüübikinnituse number, või kui need olid valed, tuleks arvesse võtta seda, et tootjad ei saa selliseid kandeid kontrollida ega parandada. Seepärast on kõnealuste kannete puhul asjakohane kohaldada CO2-heite ja sõiduki massi andmete suhtes lubatavat viga. |
| --- | --- |

(7)

Kui kannetest olid puudu vastavad sõiduki tehasetähised või identifitseerimisparameetrid, nagu tüüp, variant, versiooni kood või tüübikinnituse number, või kui need olid valed, tuleks arvesse võtta seda, et tootjad ei saa selliseid kandeid kontrollida ega parandada. Seepärast on kõnealuste kannete puhul asjakohane kohaldada CO2-heite ja sõiduki massi andmete suhtes lubatavat viga.

| (8) | Lubatav viga arvutatakse kui erinevus kõrvalekallete vahel, kui ühel juhul on arvutamisel kaasa arvatud registreerimised, mida tootja kontrollida ei saa, ning teisel juhul on need arvestamata jäetud, ning kõrvalekalle on eriheite sihttaseme ja keskmise eriheite vahe. Sõltumata sellest, kas see erinevus on positiivne või negatiivne, peaks lubatav viga alati parandama tootja tulemust talle kehtestatud eriheite sihttaseme suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Lubatav viga arvutatakse kui erinevus kõrvalekallete vahel, kui ühel juhul on arvutamisel kaasa arvatud registreerimised, mida tootja kontrollida ei saa, ning teisel juhul on need arvestamata jäetud, ning kõrvalekalle on eriheite sihttaseme ja keskmise eriheite vahe. Sõltumata sellest, kas see erinevus on positiivne või negatiivne, peaks lubatav viga alati parandama tootja tulemust talle kehtestatud eriheite sihttaseme suhtes.

| (9) | Määruse (EL) nr 510/2011 artikli 10 lõike 2 kohaselt loetakse, et tootja täidab kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmised heited on väiksemad eriheite sihttasemest (kui sihttaseme ja keskmise heite vahe on negatiivne). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb kehtestada ülemäärase heite maks, välja arvatud juhul, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on heiteühenduse liige ja see heiteühendus täidab talle kehtestatud eriheite sihttaseme nõudeid. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 510/2011 artikli 10 lõike 2 kohaselt loetakse, et tootja täidab kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmised heited on väiksemad eriheite sihttasemest (kui sihttaseme ja keskmise heite vahe on negatiivne). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb kehtestada ülemäärase heite maks, välja arvatud juhul, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on heiteühenduse liige ja see heiteühendus täidab talle kehtestatud eriheite sihttaseme nõudeid.

| (10) | 3. novembril 2015 tegi Volkswagen Group avalduse, mille kohaselt on mõne nende sõiduki tüübikinnitusega seotud CO2-heite määramisel tuvastatud eeskirjade rikkumisi. Pärast põhjalikku uurimist on saadud piisavalt selgitusi, et kinnitada või muuta Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmete Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. ja Volkswagen AG 2014., 2015., 2016. ja 2017. kalendriaasta esialgseid andmeid. |
| --- | --- |

(10)

3. novembril 2015 tegi Volkswagen Group avalduse, mille kohaselt on mõne nende sõiduki tüübikinnitusega seotud CO2-heite määramisel tuvastatud eeskirjade rikkumisi. Pärast põhjalikku uurimist on saadud piisavalt selgitusi, et kinnitada või muuta Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmete Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. ja Volkswagen AG 2014., 2015., 2016. ja 2017. kalendriaasta esialgseid andmeid.

| (11) | Tootjat käsitlevad ning käesoleva otsusega kinnitatud või muudetud väärtused võib läbi vaadata juhul, kui asjaomased riiklikud asutused kinnitavad eeskirjade rikkumisi seoses CO2-heite väärtustega, mis esitati selleks, et teha kindlaks, kas kõnealune tootja täidab eriheite sihttaseme nõudeid, |
| --- | --- |

(11)

Tootjat käsitlevad ning käesoleva otsusega kinnitatud või muudetud väärtused võib läbi vaadata juhul, kui asjaomased riiklikud asutused kinnitavad eeskirjade rikkumisi seoses CO2-heite väärtustega, mis esitati selleks, et teha kindlaks, kas kõnealune tootja täidab eriheite sihttaseme nõudeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Tootjate andmed, mis on kinnitatud iga väikeste tarbesõidukite tootja või nende heiteühenduse suhtes 2017. kalendriaasta kohta või mida on vastavalt muudetud, on esitatud I lisas.

2.   Volkswageni heiteühenduse ja selle liikmete Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. ja Volkswagen AG andmed, mis on kinnitatud 2014., 2015. ja 2016. kalendriaasta kohta või mida on vastavalt muudetud, on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele tootjatele ja vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artiklile 7 moodustatud heiteühendustele:

| 1) | ALFA Romeo S.P.A. |
| --- | --- |
| C.so Settembrini, 40 |
| Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

1)

ALFA Romeo S.P.A.

C.so Settembrini, 40

Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

10135 Torino

Itaalia

| 2) | Alke Srl |
| --- | --- |
| via Vigonovese 123 |
| 35127 Padova |
| Itaalia |

2)

Alke Srl

via Vigonovese 123

35127 Padova

Itaalia

| 3) | Audi AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

3)

Audi AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 4) | Automobiles Citroen |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| Prantsusmaa |

4)

Automobiles Citroen

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

Prantsusmaa

| 5) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| Prantsusmaa |

5)

Automobiles Peugeot

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

Prantsusmaa

| 6) | AVTOVAZ JSC
  Esindaja ELis:





  CS ATUOLADA |
| --- | --- |
| 211 Konevova |
| 130 00 Prague 3 |
| Tšehhi Vabariik |

6)

AVTOVAZ JSC

Esindaja ELis:

CS ATUOLADA

211 Konevova

130 00 Prague 3

Tšehhi Vabariik

| 7) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31–32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Prantsusmaa |

7)

BLUECAR SAS

31–32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Prantsusmaa

| 8) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

8)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| 9) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

9)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| 10) | FCA US LLC
  Esindaja ELis:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

10)

FCA US LLC

Esindaja ELis:

Fiat Chrysler Automobiles

Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| 11) | Automobile Dacia SA |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

11)

Automobile Dacia SA

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| 12) | Daimler AG |
| --- | --- |
| F403 EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

12)

Daimler AG

F403 EA/R

70546 Stuttgart

Saksamaa

| 13) | DFSK MOTOR CO., LTD.
  Esindaja ELis:





  Giotti Victoria Srl |
| --- | --- |
| Sr.l. Pissana Road 11/a 50021 |
| Barberino Val D' Elsa (Florence) |
| Itaalia |

13)

DFSK MOTOR CO., LTD.

Esindaja ELis:

Giotti Victoria Srl

Sr.l. Pissana Road 11/a 50021

Barberino Val D' Elsa (Florence)

Itaalia

| 14) | Esagono Energia S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Puecher 9 |
| 20060 Pozzuolo Martesana (MI) |
| Itaalia |

14)

Esagono Energia S.r.l.

Via Puecher 9

20060 Pozzuolo Martesana (MI)

Itaalia

| 15) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

15)

FCA Italy S.p.A.

Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| 16) | Ford Motor Company of Australia Ltd.
  Esindaja ELis:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

16)

Ford Motor Company of Australia Ltd.

Esindaja ELis:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 17) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

17)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 18) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

18)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 19) | Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation
  Esindaja ELis:





  Daimler AG |
| --- | --- |
| F403 EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

19)

Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation

Esindaja ELis:

Daimler AG

F403 EA/R

70546 Stuttgart

Saksamaa

| 20) | Mitsubishi Fuso Truck Europe SA
  Esindaja ELis:





  Daimler AG |
| --- | --- |
| F403 EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

20)

Mitsubishi Fuso Truck Europe SA

Esindaja ELis:

Daimler AG

F403 EA/R

70546 Stuttgart

Saksamaa

| 21) | LLC Automobile Plant Gaz |
| --- | --- |
| Poe 2 |
| Lähte Tartumaa |
| 60502 |
| Eesti |

21)

LLC Automobile Plant Gaz

Poe 2

Lähte Tartumaa

60502

Eesti

| 22) | General Motors Holdings LLC
  Esindaja ELis:





  Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

22)

General Motors Holdings LLC

Esindaja ELis:

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 23) | GAC Gonow Auto Co. Ltd.
  Esindaja ELis:





  Autorimessa Monte Mario SRL |
| --- | --- |
| Via della Muratella, 797 |
| 00054 Maccarese (RM) |
| Itaalia |

23)

GAC Gonow Auto Co. Ltd.

Esindaja ELis:

Autorimessa Monte Mario SRL

Via della Muratella, 797

00054 Maccarese (RM)

Itaalia

| 24) | Goupil Industrie S.A. |
| --- | --- |
| Route de Villeneuve |
| 47320 Bourran |
| Prantsusmaa |

24)

Goupil Industrie S.A.

Route de Villeneuve

47320 Bourran

Prantsusmaa

| 25) | Great Wall Motor Company Ltd.
  Esindaja ELis:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Saksamaa |

25)

Great Wall Motor Company Ltd.

Esindaja ELis:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Saksamaa

| 26) | Honda Motor Co., Ltd.
  Esindaja ELis:





  Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Ühendkuningriik |

26)

Honda Motor Co., Ltd.

Esindaja ELis:

Honda Motor Europe Ltd.

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Ühendkuningriik

| 27) | Honda of the UK Manufacturing Ltd. |
| --- | --- |
| Honda Motor Europe Ltd. |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Ühendkuningriik |

27)

Honda of the UK Manufacturing Ltd.

Honda Motor Europe Ltd.

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Ühendkuningriik

| 28) | Hyundai Motor Company
  Esindaja ELis:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

28)

Hyundai Motor Company

Esindaja ELis:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 29) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Esindaja ELis:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

29)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Esindaja ELis:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 30) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

30)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 31) | Isuzu Motors Limited
  Esindaja ELis:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| 2630 Aartselaar |
| Belgia |

31)

Isuzu Motors Limited

Esindaja ELis:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

2630 Aartselaar

Belgia

| 32) | IVECO S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Itaalia |

32)

IVECO S.p.A.

Via Puglia 35

10156 Torino

Itaalia

| 33) | Jaguar Land Rover Limited |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Ühendkuningriik |

33)

Jaguar Land Rover Limited

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Ühendkuningriik

| 34) | KIA Motors Corporation
  Esindaja ELis:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

34)

KIA Motors Corporation

Esindaja ELis:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 35) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

35)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 36) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7–11 |
| 21614 Buxtehude |
| Saksamaa |

36)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7–11

21614 Buxtehude

Saksamaa

| 37) | Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungari |

37)

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungari

| 38) | Mahindra & Mahindra Ltd.
  Esindaja ELis:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Roma) |
| Itaalia |

38)

Mahindra & Mahindra Ltd.

Esindaja ELis:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Roma)

Itaalia

| 39) | MAN Truck & Bus AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

39)

MAN Truck & Bus AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 40) | Mazda Motor Corporation
  Esindaja ELis:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| D-61440 Oberursel/Ts |
| Saksamaa |

40)

Mazda Motor Corporation

Esindaja ELis:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

D-61440 Oberursel/Ts

Saksamaa

| 41) | M.F.T.B.C.
  Esindaja ELis:





  Daimler AG |
| --- | --- |
| F403 EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

41)

M.F.T.B.C.

Esindaja ELis:

Daimler AG

F403 EA/R

70546 Stuttgart

Saksamaa

| 42) | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Esindaja ELis:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Madalmaad |

42)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Esindaja ELis:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Madalmaad

| 43) | Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Madalmaad |

43)

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Madalmaad

| 44) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh
  Esindaja ELis:





  Mitsubishi Motors Europe BV MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Madalmaad |

44)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh

Esindaja ELis:

Mitsubishi Motors Europe BV MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Madalmaad

| 45) | Nissan International SA
  Esindaja ELis:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bruxelles |
| Belgia |

45)

Nissan International SA

Esindaja ELis:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bruxelles

Belgia

| 46) | Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

46)

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 47) | Opel Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

47)

Opel Automobile GmbH

Bahnhofsplatz 1IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 48) | Dr Ing hc F Porsche AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

48)

Dr Ing hc F Porsche AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 49) | Piaggio & C S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Rinaldo Piaggio 25 |
| 56025 Pontedera (PI) |
| Itaalia |

49)

Piaggio & C S.p.A.

Viale Rinaldo Piaggio 25

56025 Pontedera (PI)

Itaalia

| 50) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

50)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| 51) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon |
| TER L10 0 01 |
| 69802 Saint Priest Cedex |
| Prantsusmaa |

51)

Renault Trucks

99 Route de Lyon

TER L10 0 01

69802 Saint Priest Cedex

Prantsusmaa

| 52) | Romanital Srl |
| --- | --- |
| Via delle Industrie, 107 |
| 90040 Isola delle Femmine PA |
| Itaalia |

52)

Romanital Srl

Via delle Industrie, 107

90040 Isola delle Femmine PA

Itaalia

| 53) | SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd.
  Esindaja ELis:





  SAIC Luc, S.a.r.l. |
| --- | --- |
| President Building |
| 37A avenue J.F. Kennedy |
| 1855 Luxembourg |
| Luksemburg |

53)

SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd.

Esindaja ELis:

SAIC Luc, S.a.r.l.

President Building

37A avenue J.F. Kennedy

1855 Luxembourg

Luksemburg

| 54) | Seat SA |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

54)

Seat SA

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 55) | SFL Technologies GmbH |
| --- | --- |
| Innovationspark 2 |
| 8152 Stallhofen |
| Austria |

55)

SFL Technologies GmbH

Innovationspark 2

8152 Stallhofen

Austria

| 56) | Skoda Auto AS |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

56)

Skoda Auto AS

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 57) | SsangYong Motor Company
  Esindaja ELis:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

57)

SsangYong Motor Company

Esindaja ELis:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 58) | StreetScooter GmbH |
| --- | --- |
| Jülicher Straße 191 |
| 52070 Aachen |
| Saksamaa |

58)

StreetScooter GmbH

Jülicher Straße 191

52070 Aachen

Saksamaa

| 59) | Subaru Corporation
  Esindaja ELis:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Belgia |

59)

Subaru Corporation

Esindaja ELis:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Belgia

| 60) | Suzuki Motor Corporation
  Esindaja ELis:





  Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungari |

60)

Suzuki Motor Corporation

Esindaja ELis:

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungari

| 61) | Tesla Motors Ltd.
  Esindaja ELis:





  Tesla Motors NL |
| --- | --- |
| 7–9 Atlasstraat |
| 5047 RG Tilburg |
| Madalmaad |

61)

Tesla Motors Ltd.

Esindaja ELis:

Tesla Motors NL

7–9 Atlasstraat

5047 RG Tilburg

Madalmaad

| 62) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Brussels |
| Belgia |

62)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Brussels

Belgia

| 63) | Univers Ve Helem |
| --- | --- |
| 14 rue Federico Garcia Lorca |
| 32000 Auch |
| Prantsusmaa |

63)

Univers Ve Helem

14 rue Federico Garcia Lorca

32000 Auch

Prantsusmaa

| 64) | Volkswagen AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

64)

Volkswagen AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 65) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building Assar Gabrielssons väg |
| SE-405 31 Göteborg |
| Rootsi |

65)

Volvo Car Corporation

VAK building Assar Gabrielssons väg

SE-405 31 Göteborg

Rootsi

| 66) | Heiteühendus: Daimler AG |
| --- | --- |
| F403 EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

66)

Heiteühendus: Daimler AG

F403 EA/R

70546 Stuttgart

Saksamaa

| 67) | Heiteühendus: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

67)

Heiteühendus: FCA Italy S.p.A.

Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| 68) | Heiteühendus: Ford-Werke GmbH |
| --- | --- |
| Neihl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

68)

Heiteühendus: Ford-Werke GmbH

Neihl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 69) | Heiteühendus: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

69)

Heiteühendus: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 70) | Heiteühendus: Hyundai |
| --- | --- |
| Kaiserleipromanade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

70)

Heiteühendus: Hyundai

Kaiserleipromanade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 71) | Heiteühendus: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

71)

Heiteühendus: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 72) | Heiteühendus: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Madalmaad |

72)

Heiteühendus: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Madalmaad

| 73) | Heiteühendus: Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

73)

Heiteühendus: Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| 74) | Heiteühendus: Volkswagen Group LCV |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

74)

Heiteühendus: Volkswagen Group LCV

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

Brüssel, 3. aprill 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  
  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

1

---

I LISA

Tabel 1

Tootjate andmed 2017. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikele 6

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi | Heiteühendus ja erandid | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (100 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| ALFA ROMEO SPA | | 8 | 137,375 | 161,283 | – 23,908 | – 23,908 | 1 558,50 | 137,375 |
| ALKE SRL | DMD | 1 | 0,000 | | | | 1 030,00 | 0,000 |
| AUDI AG | P8 | 1 275 | 133,705 | 179,293 | – 45,588 | – 45,588 | 1 752,16 | 133,773 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 158 465 | 130,881 | 167,142 | – 36,261 | – 36,261 | 1 621,51 | 131,273 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 169 852 | 132,590 | 169,521 | – 36,931 | – 36,931 | 1 647,09 | 133,040 |
| AVTOVAZ JSC | P7 | 272 | 215,967 | 135,884 | 80,083 | 80,013 | 1 285,40 | 215,967 |
| BLUECAR SAS | DMD | 21 | 0,000 | | | | 1 325,00 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | DMD | 94 | 150,979 | | | | 1 870,16 | 150,979 |
| BMW M GMBH | DMD | 411 | 146,029 | | | | 1 904,06 | 146,029 |
| FCA US LLC | P2 | 157 | 220,541 | 201,360 | 19,181 | 19,181 | 1 989,44 | 220,541 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P7 | 26 775 | 117,858 | 135,230 | – 17,372 | – 17,372 | 1 278,37 | 117,858 |
| DAIMLER AG | P1 | 147 953 | 187,603 | 212,680 | – 25,079 | – 25,079 | 2 111,16 | 187,604 |
| DFSK MOTOR CO LTD | DMD | 353 | 179,759 | | | | 1 243,27 | 179,759 |
| ESAGONO ENERGIA SRL | DMD | 19 | 0,000 | | | | 1 225,74 | 0,000 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 143 889 | 149,154 | 174,813 | – 25,659 | – 25,659 | 1 703,99 | 149,154 |
| FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED | P3 | 38 381 | 214,276 | 227,258 | – 12,982 | – 12,982 | 2 267,91 | 214,276 |
| FORD MOTOR COMPANY | P3 | 9 | 159,111 | 199,459 | – 40,348 | – 40,348 | 1 969,00 | 159,111 |
| FORD-WERKE GMBH | P3 | 242 012 | 156,630 | 193,916 | – 37,286 | – 37,286 | 1 909,40 | 156,630 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION | P1 | 446 | 242,807 | 264,642 | – 21,835 | – 21,835 | 2 669,89 | 242,807 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA | P1 | 31 | 236,806 | 274,345 | – 37,539 | – 37,539 | 2 774,23 | 236,806 |
| LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ | DMD | 37 | 285,000 | | | | 2 256,89 | 285,000 |
| GENERAL MOTORS HOLDINGS LLC | P4 | 344 | 163,282 | 178,428 | – 15,146 | – 15,146 | 1 742,86 | 163,282 |
| GONOW AUTO CO LTD | DMD | 51 | 184,647 | | | | 1 358,33 | 184,647 |
| GOUPIL INDUSTRIE SA | DMD | 349 | 0,000 | | | | 1 123,89 | 0,000 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 57 | 202,439 | | | | 1 771,93 | 202,439 |
| HONDA MOTOR CO LTD | DMD | 14 | 112,571 | | | | 1 335,21 | 112,571 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | DMD | 21 | 141,429 | | | | 1 660,14 | 141,429 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | P9 | 2 775 | 209,458 | 223,768 | – 14,310 | – 14,310 | 2 230,39 | 209,458 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE | P9 | 1 | 112,000 | 122,176 | – 10,176 | – 10,176 | 1 138,00 | 112,000 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | P9 | 83 | 111,590 | 147,043 | – 35,453 | – 35,453 | 1 405,39 | 111,590 |
| ISUZU MOTORS LIMITED | | 9 887 | 195,044 | 204,716 | – 9,672 | – 9,672 | 2 025,53 | 195,044 |
| IVECO SPA | | 23 369 | 203,007 | 239,767 | – 36,760 | – 36,760 | 2 402,42 | 203,020 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | DMD | 387 | 157,755 | | | | 1 995,43 | 157,755 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P5 | 1 295 | 124,415 | 155,643 | – 31,228 | – 31,228 | 1 497,86 | 124,511 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P5 | 312 | 124,160 | 150,401 | – 26,241 | – 26,241 | 1 441,49 | 124,160 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | DMD | 3 | 216,000 | | | | 1 285,00 | 216,000 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | DMD | 2 | 115,000 | | | | 1 370,00 | 115,000 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 310 | 210,958 | | | | 1 973,90 | 210,958 |
| MAN TRUCK & BUS AG | P8 | 1 485 | 197,790 | 220,221 | – 22,431 | – 22,438 | 2 192,25 | 197,790 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | DMD | 105 | 136,905 | | | | 1 546,78 | 136,905 |
| MFTBC | P1 | 36 | 239,250 | 265,401 | – 26,151 | – 26,151 | 2 678,05 | 239,250 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P6/D | 330 | 184,176 | 195,000 | – 10,824 | – 10,824 | 1 887,06 | 184,176 |
| MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME | P6/D | 205 | 217,210 | 195,000 | 22,210 | 22,210 | 2 217,08 | 217,210 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P6/D | 20 576 | 185,501 | 195,000 | – 9,499 | – 9,499 | 1 895,76 | 185,501 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 55 137 | 158,636 | 191,852 | – 33,216 | – 33,216 | 1 887,20 | 162,648 |
| ADAM OPEL GMBH | P4 | 65 538 | 159,798 | 180,693 | – 20,895 | – 20,895 | 1 767,22 | 159,798 |
| OPEL AUTOMOBILE GMBH | | 17 373 | 168,923 | 189,777 | – 20,854 | – 20,854 | 1 864,89 | 168,923 |
| PIAGGIO & C SPA | D | 2 980 | 151,640 | 155,000 | – 3,360 | – 3,360 | 1 087,29 | 153,319 |
| DR ING HCF PORSCHE AG | P8 | 53 | 186,774 | 206,254 | – 19,480 | – 19,480 | 2 042,06 | 186,774 |
| RENAULT SAS | P7 | 223 583 | 149,683 | 177,514 | – 27,831 | – 27,832 | 1 733,03 | 151,064 |
| RENAULT TRUCKS | | 9 126 | 208,652 | 229,287 | – 20,635 | – 20,635 | 2 289,73 | 208,652 |
| ROMANITAL SRL | DMD | 48 | 166,354 | | | | 1 272,60 | 166,354 |
| SAIC MAXUS AUTOMOTIVE CO LTD | DMD | 159 | 231,595 | | | | 2 200,75 | 237,421 |
| SEAT SA | P8 | 354 | 109,263 | 128,576 | – 19,313 | – 19,315 | 1 206,82 | 109,263 |
| SFL TECHNOLOGIES GMBH | DMD | 5 | 0,000 | | | | 1 631,40 | 0,000 |
| SKODA AUTO AS | P8 | 4 209 | 110,631 | 133,165 | – 22,534 | – 22,548 | 1 256,16 | 110,631 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | D | 1 000 | 192,914 | 210,000 | – 17,086 | – 17,086 | 2 071,59 | 192,914 |
| STREETSCOOTER GMBH | | 3 808 | 0,000 | 159,554 | – 159,554 | – 159,554 | 1 539,91 | 0,000 |
| SUBARU CORPORATION | DMD | 52 | 161,192 | | | | 1 643,60 | 161,192 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | DMD | 14 | 162,714 | | | | 1 132,14 | 162,714 |
| TESLA MOTORS LTD | DMD | 1 | 0,000 | | | | 2 427,00 | 0,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | | 38 266 | 168,452 | 196,264 | – 27,812 | – 27,990 | 1 934,64 | 168,452 |
| UNIVERS VE HELEM | DMD | 5 | 0,000 | | | | 1 138,40 | 0,000 |
| VOLKSWAGEN AG | P8 | 192 470 | 159,987 | 189,446 | – 29,459 | – 29,502 | 1 861,33 | 160,011 |
| VOLVO CAR CORPORATION | DMD | 852 | 121,619 | | | | 1 691,41 | 121,964 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tootja nimi

Heiteühendus ja erandid

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (100 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

ALFA ROMEO SPA

8

137,375

161,283

– 23,908

– 23,908

1 558,50

137,375

ALKE SRL

DMD

1

0,000

1 030,00

0,000

AUDI AG

P8

1 275

133,705

179,293

– 45,588

– 45,588

1 752,16

133,773

AUTOMOBILES CITROEN

158 465

130,881

167,142

– 36,261

– 36,261

1 621,51

131,273

AUTOMOBILES PEUGEOT

169 852

132,590

169,521

– 36,931

– 36,931

1 647,09

133,040

AVTOVAZ JSC

P7

272

215,967

135,884

80,083

80,013

1 285,40

215,967

BLUECAR SAS

DMD

21

0,000

1 325,00

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

DMD

94

150,979

1 870,16

150,979

BMW M GMBH

DMD

411

146,029

1 904,06

146,029

FCA US LLC

P2

157

220,541

201,360

19,181

19,181

1 989,44

220,541

AUTOMOBILE DACIA SA

P7

26 775

117,858

135,230

– 17,372

– 17,372

1 278,37

117,858

DAIMLER AG

P1

147 953

187,603

212,680

– 25,079

– 25,079

2 111,16

187,604

DFSK MOTOR CO LTD

DMD

353

179,759

1 243,27

179,759

ESAGONO ENERGIA SRL

DMD

19

0,000

1 225,74

0,000

FCA ITALY SPA

P2

143 889

149,154

174,813

– 25,659

– 25,659

1 703,99

149,154

FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED

P3

38 381

214,276

227,258

– 12,982

– 12,982

2 267,91

214,276

FORD MOTOR COMPANY

P3

9

159,111

199,459

– 40,348

– 40,348

1 969,00

159,111

FORD-WERKE GMBH

P3

242 012

156,630

193,916

– 37,286

– 37,286

1 909,40

156,630

MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION

P1

446

242,807

264,642

– 21,835

– 21,835

2 669,89

242,807

MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA

P1

31

236,806

274,345

– 37,539

– 37,539

2 774,23

236,806

LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ

DMD

37

285,000

2 256,89

285,000

GENERAL MOTORS HOLDINGS LLC

P4

344

163,282

178,428

– 15,146

– 15,146

1 742,86

163,282

GONOW AUTO CO LTD

DMD

51

184,647

1 358,33

184,647

GOUPIL INDUSTRIE SA

DMD

349

0,000

1 123,89

0,000

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

57

202,439

1 771,93

202,439

HONDA MOTOR CO LTD

DMD

14

112,571

1 335,21

112,571

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

DMD

21

141,429

1 660,14

141,429

HYUNDAI MOTOR COMPANY

P9

2 775

209,458

223,768

– 14,310

– 14,310

2 230,39

209,458

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE

P9

1

112,000

122,176

– 10,176

– 10,176

1 138,00

112,000

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

P9

83

111,590

147,043

– 35,453

– 35,453

1 405,39

111,590

ISUZU MOTORS LIMITED

9 887

195,044

204,716

– 9,672

– 9,672

2 025,53

195,044

IVECO SPA

23 369

203,007

239,767

– 36,760

– 36,760

2 402,42

203,020

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

DMD

387

157,755

1 995,43

157,755

KIA MOTORS CORPORATION

P5

1 295

124,415

155,643

– 31,228

– 31,228

1 497,86

124,511

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P5

312

124,160

150,401

– 26,241

– 26,241

1 441,49

124,160

LADA AUTOMOBILE GMBH

DMD

3

216,000

1 285,00

216,000

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

DMD

2

115,000

1 370,00

115,000

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

310

210,958

1 973,90

210,958

MAN TRUCK & BUS AG

P8

1 485

197,790

220,221

– 22,431

– 22,438

2 192,25

197,790

MAZDA MOTOR CORPORATION

DMD

105

136,905

1 546,78

136,905

MFTBC

P1

36

239,250

265,401

– 26,151

– 26,151

2 678,05

239,250

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P6/D

330

184,176

195,000

– 10,824

– 10,824

1 887,06

184,176

MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME

P6/D

205

217,210

195,000

22,210

22,210

2 217,08

217,210

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P6/D

20 576

185,501

195,000

– 9,499

– 9,499

1 895,76

185,501

NISSAN INTERNATIONAL SA

55 137

158,636

191,852

– 33,216

– 33,216

1 887,20

162,648

ADAM OPEL GMBH

P4

65 538

159,798

180,693

– 20,895

– 20,895

1 767,22

159,798

OPEL AUTOMOBILE GMBH

17 373

168,923

189,777

– 20,854

– 20,854

1 864,89

168,923

PIAGGIO & C SPA

D

2 980

151,640

155,000

– 3,360

– 3,360

1 087,29

153,319

DR ING HCF PORSCHE AG

P8

53

186,774

206,254

– 19,480

– 19,480

2 042,06

186,774

RENAULT SAS

P7

223 583

149,683

177,514

– 27,831

– 27,832

1 733,03

151,064

RENAULT TRUCKS

9 126

208,652

229,287

– 20,635

– 20,635

2 289,73

208,652

ROMANITAL SRL

DMD

48

166,354

1 272,60

166,354

SAIC MAXUS AUTOMOTIVE CO LTD

DMD

159

231,595

2 200,75

237,421

SEAT SA

P8

354

109,263

128,576

– 19,313

– 19,315

1 206,82

109,263

SFL TECHNOLOGIES GMBH

DMD

5

0,000

1 631,40

0,000

SKODA AUTO AS

P8

4 209

110,631

133,165

– 22,534

– 22,548

1 256,16

110,631

SSANGYONG MOTOR COMPANY

D

1 000

192,914

210,000

– 17,086

– 17,086

2 071,59

192,914

STREETSCOOTER GMBH

3 808

0,000

159,554

– 159,554

– 159,554

1 539,91

0,000

SUBARU CORPORATION

DMD

52

161,192

1 643,60

161,192

SUZUKI MOTOR CORPORATION

DMD

14

162,714

1 132,14

162,714

TESLA MOTORS LTD

DMD

1

0,000

2 427,00

0,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

38 266

168,452

196,264

– 27,812

– 27,990

1 934,64

168,452

UNIVERS VE HELEM

DMD

5

0,000

1 138,40

0,000

VOLKSWAGEN AG

P8

192 470

159,987

189,446

– 29,459

– 29,502

1 861,33

160,011

VOLVO CAR CORPORATION

DMD

852

121,619

1 691,41

121,964

Tabel 2

Heiteühenduste andmed 2017. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikele 6

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heiteühenduse nimi | Heiteühendus | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (100 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| DAIMLER AG | P1 | 148 466 | 187,791 | 212,862 | – 25,072 | – 25,072 | 2 113,12 | 187,793 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 144 046 | 149,232 | 174,842 | – 25,610 | – 25,610 | 1 704,3 | 149,232 |
| FORD-WERKE GMBH | P3 | 280 402 | 164,521 | 198,481 | – 33,960 | – 33,960 | 1 958,48 | 164,521 |
| GENERAL MOTORS | P4 | 65 882 | 159,816 | 180,681 | – 20,865 | – 20,865 | 1 767,09 | 159,816 |
| HYUNDAI | P9 | 2 859 | 206,583 | 221,506 | – 14,923 | – 14,923 | 2 206,06 | 206,583 |
| KIA | P5 | 1 607 | 124,366 | 154,625 | – 30,259 | – 30,259 | 1 486,91 | 124,443 |
| MITSUBISHI MOTORS | P6/D | 21 111 | 185,788 | 195,000 | – 9,212 | – 9,212 | 1 898,74 | 185,788 |
| RENAULT | P7 | 250 630 | 146,382 | 172,951 | – 26,569 | – 26,570 | 1 683,97 | 147,587 |
| VW GROUP PC | P8 | 199 846 | 158,978 | 188,321 | – 29,343 | – 29,385 | 1 849,24 | 159,002 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Heiteühenduse nimi

Heiteühendus

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (100 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

DAIMLER AG

P1

148 466

187,791

212,862

– 25,072

– 25,072

2 113,12

187,793

FCA ITALY SPA

P2

144 046

149,232

174,842

– 25,610

– 25,610

1 704,3

149,232

FORD-WERKE GMBH

P3

280 402

164,521

198,481

– 33,960

– 33,960

1 958,48

164,521

GENERAL MOTORS

P4

65 882

159,816

180,681

– 20,865

– 20,865

1 767,09

159,816

HYUNDAI

P9

2 859

206,583

221,506

– 14,923

– 14,923

2 206,06

206,583

KIA

P5

1 607

124,366

154,625

– 30,259

– 30,259

1 486,91

124,443

MITSUBISHI MOTORS

P6/D

21 111

185,788

195,000

– 9,212

– 9,212

1 898,74

185,788

RENAULT

P7

250 630

146,382

172,951

– 26,569

– 26,570

1 683,97

147,587

VW GROUP PC

P8

199 846

158,978

188,321

– 29,343

– 29,385

1 849,24

159,002

Selgitavad märkused tabelite 1 ja 2 kohta

Veerg A

Tabel 1: „Tootja nimi“ – asjaomase tootja poolt komisjonile teatatud nimi või juhul, kui sellist teadet ei ole esitatud, liikmesriigi registreerimisasutuses registreeritud nimi.

Tabel 2: „Heiteühenduse nimi“ – heiteühenduse juhataja poolt esitatud heiteühenduse nimi.

Veerg B

„D“– tootjale on 2017. kalendriaastaks tehtud väiketootjat käsitlev erand vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 11 lõikele 3.

„DMD“– kohaldatakse määruse (EL) nr 510/2011 artikli 2 lõike 4 kohast de minimis erandit, st kui tootja ja temaga seotud ettevõtjate toodetud uusi sõidukeid registreeriti 2017. aastal alla 1000, ei pea eriheite sihttaseme nõuet täitma.

„P“– tootja on vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artiklile 7 moodustatud heiteühenduse (loetletud tabelis 2) liige ja ühise tegutsemise leping kehtis ka 2017. kalendriaastal.

Veerg C

„Registreeritud sõidukite arv“– kalendriaasta jooksul liikmesriikides registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarv, kusjuures arvesse ei ole võetud selliseid registreerimisi, mis on seotud kannetega, kus sõiduki massi või CO2 väärtused puuduvad, ja selliste kannetega, mida tootja ei tunnista. Muul juhul ei või liikmesriikide teatatud registreeritud sõiduautode arvu muuta.

Veerg D

„Keskmine CO2-eriheide (100 %)“– keskmine CO2-eriheide (g CO2/km), mis on arvutatud kõigi (100 %) tootjaga seostatud sõidukite põhjal. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2-eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad massi ja CO2-heite kehtivat väärtust. Keskmise CO2-eriheite puhul võetakse arvesse heite vähendamist, mis tuleneb määruse (EÜ) nr 510/2011 artikli 5 sätetes käsitletud erisoodustustest.

Veerg E

„Eriheite sihttase“– heite sihttase, mis on arvutatud kõigi tootjaga seostatud sõidukite keskmise massi põhjal, kasutades määruse (EL) nr 510/2011 I lisas sätestatud valemit.

Veerg F

„Kaugus sihttasemest“– vahe veerus D esitatud keskmise CO2-eriheite ja veerus E esitatud eriheite sihttaseme vahel. Kui veerus F esitatud väärtus on positiivne, on keskmine CO2-eriheide suurem kui eriheite sihttase.

Veerg G

„Korrigeeritud kaugus sihttasemest“– kui selles veerus esitatud väärtused erinevad veerus F esitatud väärtustest, on veerus F esitatud väärtusi korrigeeritud, et võtta arvesse lubatavat viga. Lubatav viga arvutatakse järgmise valemi põhjal:

lubatav viga = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absoluutväärtus;

AC1= keskmine CO2-eriheide, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule D);

TG1= eriheite sihttase, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule E);

AC2= keskmine CO2-eriheide, v.a identifitseerimata sõidukid;

TG2= eriheite sihttase, v.a identifitseerimata sõidukid.

Veerg H

„Keskmine mass“– tootjaga seostatud sõidukite keskmine mass (kilogrammides).

Veerg I

„Keskmine CO2-heide (100 %)“– keskmine CO2-eriheide, mis on arvutatud kõigi (100 %) tootjaga seostatud sõidukite põhjal. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2-eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad sõiduki massi ja CO2-heite kehtivat väärtust, kuid mis ei sisalda määruse (EÜ) nr 510/2011 artikli 5 sätetes käsitletud erisoodustustest tulenevat heite vähendamist.

---

II LISA

Tabel 1

VOLKSWAGEN GROUP LCV heiteühendusse kuuluvate tootjate andmed 2016. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikele 6

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi | Heiteühendus ja erandid | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (80 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| AUDI AG | P9 | 610 | 137,399 | 191,687 | – 54,288 | – 54,288 | 1 885,43 | 144,943 |
| DR ING HCF PORSCHE AG | P9 | 96 | 180,487 | 210,465 | – 29,978 | – 29,978 | 2 087,34 | 189,656 |
| QUATTRO GmbH | P9 | 2 | 189,000 | 166,072 | 22,928 | 22,928 | 1 610,00 | 189,000 |
| SEAT SA | P9 | 952 | 103,075 | 126,562 | – 23,487 | – 23,487 | 1 185,16 | 107,797 |
| SKODA AUTO AS | P9 | 5 188 | 103,349 | 130,968 | – 27,619 | – 27,619 | 1 232,54 | 108,373 |
| VOLKSWAGEN AG | P9 | 190 987 | 152,518 | 183,040 | – 30,522 | – 30,571 | 1 792,45 | 165,863 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tootja nimi

Heiteühendus ja erandid

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (80 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

AUDI AG

P9

610

137,399

191,687

– 54,288

– 54,288

1 885,43

144,943

DR ING HCF PORSCHE AG

P9

96

180,487

210,465

– 29,978

– 29,978

2 087,34

189,656

QUATTRO GmbH

P9

2

189,000

166,072

22,928

22,928

1 610,00

189,000

SEAT SA

P9

952

103,075

126,562

– 23,487

– 23,487

1 185,16

107,797

SKODA AUTO AS

P9

5 188

103,349

130,968

– 27,619

– 27,619

1 232,54

108,373

VOLKSWAGEN AG

P9

190 987

152,518

183,040

– 30,522

– 30,571

1 792,45

165,863

Tabel 2

VOLKSWAGEN GROUP LCV heiteühenduse andmed 2016. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikele 6

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heiteühenduse nimi | Heiteühendus | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (80 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| VOLKSWAGEN GROUP LCV | P9 | 197 835 | 150,346 | 181,442 | – 31,096 | – 31,153 | 1 775,27 | 164,024 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Heiteühenduse nimi

Heiteühendus

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (80 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

VOLKSWAGEN GROUP LCV

P9

197 835

150,346

181,442

– 31,096

– 31,153

1 775,27

164,024

Tabel 3

VOLKSWAGEN GROUP LCV heiteühendusse kuuluvate tootjate andmed 2015. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikele 6

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi | Heiteühendus ja erandid | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (75 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| AUDI AG | P8 | 940 | 128,279 | 177,884 | – 49,605 | – 49,605 | 1 737,01 | 140,181 |
| DR ING HCF PORSCHE AG | P8 | 115 | 181,209 | 215,896 | – 34,687 | – 34,687 | 2 145,74 | 192,417 |
| QUATTRO GmbH | P8 | 5 | 223,000 | 204,667 | 18,333 | 18,333 | 2 025,00 | 223,000 |
| SEAT SA | P8 | 1 264 | 99,069 | 126,760 | – 27,691 | – 27,691 | 1 187,29 | 104,435 |
| SKODA AUTO AS | P8 | 5 458 | 110,886 | 133,291 | – 22,405 | – 22,422 | 1 257,52 | 118,741 |
| VOLKSWAGEN AG | P8 | 168 339 | 167,921 | 188,905 | – 20,984 | – 20,984 | 1 855,52 | 181,173 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tootja nimi

Heiteühendus ja erandid

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (75 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

AUDI AG

P8

940

128,279

177,884

– 49,605

– 49,605

1 737,01

140,181

DR ING HCF PORSCHE AG

P8

115

181,209

215,896

– 34,687

– 34,687

2 145,74

192,417

QUATTRO GmbH

P8

5

223,000

204,667

18,333

18,333

2 025,00

223,000

SEAT SA

P8

1 264

99,069

126,760

– 27,691

– 27,691

1 187,29

104,435

SKODA AUTO AS

P8

5 458

110,886

133,291

– 22,405

– 22,422

1 257,52

118,741

VOLKSWAGEN AG

P8

168 339

167,921

188,905

– 20,984

– 20,984

1 855,52

181,173

Tabel 4

VOLKSWAGEN GROUP LCV heiteühenduse andmed 2015. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikele 6

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heiteühenduse nimi | Heiteühendus | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (75 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| VOLKSWAGEN GROUP LCV | P8 | 176 121 | 164,509 | 186,696 | – 22,187 | – 22,190 | 1 831,76 | 178,477 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Heiteühenduse nimi

Heiteühendus

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (75 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

VOLKSWAGEN GROUP LCV

P8

176 121

164,509

186,696

– 22,187

– 22,190

1 831,76

178,477

Tabel 5

VOLKSWAGEN GROUP LCV heiteühendusse kuuluvate tootjate andmed 2014. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikele 6

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi | Heiteühendus ja erandid | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (70 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| AUDI AG | P8 | 2 653 | 137,151 | 175,118 | – 37,967 | – 37,967 | 1 707,27 | 147,383 |
| DR ING HCF PORSCHE AG | P8 | 216 | 191,166 | 218,989 | – 27,823 | – 27,823 | 2 179,00 | 203,032 |
| QUATTRO GmbH | P8 | 12 | 231,500 | 197,847 | 33,653 | 33,653 | 1 951,67 | 237,333 |
| SEAT SA | P8 | 1 530 | 98,730 | 127,899 | – 29,169 | – 29,169 | 1 199,54 | 104,810 |
| SKODA AUTO AS | P8 | 9 409 | 115,061 | 137,318 | – 22,257 | – 22,427 | 1 300,82 | 124,157 |
| VOLKSWAGEN AG | P8 | 185 710 | 164,086 | 185,477 | – 21,391 | – 21,391 | 1 818,66 | 179,637 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tootja nimi

Heiteühendus ja erandid

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (70 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

AUDI AG

P8

2 653

137,151

175,118

– 37,967

– 37,967

1 707,27

147,383

DR ING HCF PORSCHE AG

P8

216

191,166

218,989

– 27,823

– 27,823

2 179,00

203,032

QUATTRO GmbH

P8

12

231,500

197,847

33,653

33,653

1 951,67

237,333

SEAT SA

P8

1 530

98,730

127,899

– 29,169

– 29,169

1 199,54

104,810

SKODA AUTO AS

P8

9 409

115,061

137,318

– 22,257

– 22,427

1 300,82

124,157

VOLKSWAGEN AG

P8

185 710

164,086

185,477

– 21,391

– 21,391

1 818,66

179,637

Tabel 6

VOLKSWAGEN GROUP LCV heiteühenduse andmed 2014. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 8 lõikele 6

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heiteühenduse nimi | Heiteühendus | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (70 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| VOLKSWAGEN GROUP LCV | P8 | 199 530 | 159,447 | 182,664 | – 23,217 | – 23,218 | 1 788,41 | 176,047 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Heiteühenduse nimi

Heiteühendus

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (70 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

VOLKSWAGEN GROUP LCV

P8

199 530

159,447

182,664

– 23,217

– 23,218

1 788,41

176,047

Selgitavad märkused tabelite 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 kohta

Veerg A

Tabel 1, 3, 5: „Tootja nimi“ – asjaomase tootja poolt komisjonile teatatud nimi või juhul, kui sellist teadet ei ole esitatud, liikmesriigi registreerimisasutuses registreeritud nimi.

Tabel 2, 4, 6: „Heiteühenduse nimi“ – heiteühenduse juhataja poolt esitatud heiteühenduse nimi.

Veerg B

„P“– tootja on vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artiklile 7 moodustatud heiteühenduse liige ja ühise tegutsemise leping kehtis ka kõnealusel kalendriaastal.

Veerg C

„Registreeritud sõidukite arv“– kalendriaasta jooksul liikmesriikides registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarv, kusjuures arvesse ei ole võetud selliseid registreerimisi, mis on seotud kannetega, kus sõiduki massi või CO2 väärtused puuduvad, ja selliste kannetega, mida tootja ei tunnista. Muul juhul ei või liikmesriikide teatatud registreeritud sõiduautode arvu muuta.

Veerg D

Tabel 1, 2: „Keskmine CO2-eriheide (80 %)“ – keskmine CO2-eriheide, mis on arvutatud tootja autopargi 80 % kõige väiksema heitega sõidukite põhjal vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 4 kolmandale lõigule. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2-eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad massi ja CO2-heite kehtivat väärtust. Keskmise CO2-eriheite puhul võetakse arvesse heite vähendamist, mis tuleneb määruse (EL) nr 510/2011 artikli 5 sätetes käsitletud erisoodustustest või sama määruse artiklis 12 käsitletud ökoinnovatsioonist.

Tabel 3, 4: „Keskmine CO2-eriheide (75 %)“ – keskmine CO2-eriheide, mis on arvutatud tootja autopargi 75 % kõige väiksema heitega sõidukite põhjal vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 4 kolmandale lõigule. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2-eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad massi ja CO2-heite kehtivat väärtust. Keskmise CO2-eriheite puhul võetakse arvesse heite vähendamist, mis tuleneb määruse (EL) nr 510/2011 artikli 5 sätetes käsitletud erisoodustustest või sama määruse artiklis 12 käsitletud ökoinnovatsioonist.

Tabel 5, 6: „Keskmine CO2-eriheide (70 %)“ – keskmine CO2-eriheide (g CO2/km), mis on arvutatud tootja autopargi 70 % kõige väiksema heitega sõidukite põhjal vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 artikli 4 kolmandale lõigule. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2-eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad massi ja CO2-heite kehtivat väärtust. Keskmise CO2-eriheite puhul võetakse arvesse heite vähendamist, mis tuleneb määruse (EÜ) nr 510/2011 artikli 5 sätetes käsitletud erisoodustustest.

Veerg E

„Eriheite sihttase“– heite sihttase, mis on arvutatud kõigi tootjaga seostatud sõidukite keskmise massi põhjal, kasutades määruse (EL) nr 510/2011 I lisas sätestatud valemit.

Veerg F

„Kaugus sihttasemest“– vahe veerus D esitatud keskmise CO2-eriheite ja veerus E esitatud eriheite sihttaseme vahel. Kui veerus F esitatud väärtus on positiivne, on keskmine CO2-eriheide suurem kui eriheite sihttase.

Veerg G

„Korrigeeritud kaugus sihttasemest“– kui selles veerus esitatud väärtused erinevad veerus F esitatud väärtustest, on veerus F esitatud väärtusi korrigeeritud, et võtta arvesse lubatavat viga. Lubatav viga arvutatakse järgmise valemi põhjal:

lubatav viga = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absoluutväärtus;

AC1= keskmine CO2-eriheide, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule D);

TG1= eriheite sihttase, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule E);

AC2= keskmine CO2-eriheide, v.a identifitseerimata sõidukid;

TG2= eriheite sihttase, v.a identifitseerimata sõidukid.

Veerg H

„Keskmine mass“– tootjaga seostatud sõidukite keskmine mass (kilogrammides).

Veerg I

„Keskmine CO2-heide (100 %)“– keskmine CO2-eriheide, mis on arvutatud kõigi (100 %) tootjaga seostatud sõidukite põhjal. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2-eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad sõiduki massi ja CO2-heite kehtivat väärtust, kuid mis ei sisalda määruse (EÜ) nr 510/2011 artikli 5 sätetes käsitletud erisoodustustest tulenevat heite vähendamist.

---

| 11.4.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 100/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 100/66

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/583,

3. aprill 2019,

millega kinnitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 sõiduautode tootjakohase keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused 2017. kalendriaasta kohta ning teatavate Volkswageni heiteühendusse kuuluvate tootjate puhul 2014., 2015. ja 2016. kalendriaasta kohta või muudetakse neid

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2359 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, itaalia-, prantsus-, rootsi-, saksa-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 8 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 peab komisjon arvutama igal aastal keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme iga sõiduautode tootja ning iga tootjate heiteühenduse kohta liidus. Kõnealuse arvutuse põhjal teeb komisjon kindlaks, kas tootjad ja heiteühendused on järginud neile kehtestatud eriheite sihttasemeid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 peab komisjon arvutama igal aastal keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme iga sõiduautode tootja ning iga tootjate heiteühenduse kohta liidus. Kõnealuse arvutuse põhjal teeb komisjon kindlaks, kas tootjad ja heiteühendused on järginud neile kehtestatud eriheite sihttasemeid.

| (2) | CO2-eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme arvutamiseks kasutatavad üksikasjalikud andmed põhinevad liikmesriigis eelneva kalendriaasta jooksul registreeritud uute sõiduautode registreerimisandmetel. |
| --- | --- |

(2)

CO2-eriheite keskmise taseme ja eriheite sihttaseme arvutamiseks kasutatavad üksikasjalikud andmed põhinevad liikmesriigis eelneva kalendriaasta jooksul registreeritud uute sõiduautode registreerimisandmetel.

| (3) | Kõik liikmesriigid esitasid komisjonile 2017. aasta andmed. Juhtudel, kus komisjon andmeid kontrollides leidis, et osa andmeid on puudu või on andmed ilmselgelt ebatäpsed, võttis komisjon asjaomaste liikmesriikidega ühendust ja kokkuleppel nende liikmesriikidega vastavalt korrigeeris või täiendas andmeid. Kui liikmesriigiga kokkulepet ei saavutatud, siis selle liikmesriigi esialgseid andmeid ei muudetud. |
| --- | --- |

(3)

Kõik liikmesriigid esitasid komisjonile 2017. aasta andmed. Juhtudel, kus komisjon andmeid kontrollides leidis, et osa andmeid on puudu või on andmed ilmselgelt ebatäpsed, võttis komisjon asjaomaste liikmesriikidega ühendust ja kokkuleppel nende liikmesriikidega vastavalt korrigeeris või täiendas andmeid. Kui liikmesriigiga kokkulepet ei saavutatud, siis selle liikmesriigi esialgseid andmeid ei muudetud.

| (4) | Komisjon avaldas esialgsed andmed 23. aprillil 2018 ja esitas 91 tootjale nende 2017. aasta keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused. Tootjatel paluti andmeid kontrollida ja teavitada komisjoni vigadest kolme kuu jooksul alates teate saamisest. Ettenähtud tähtaja jooksul esitasid teated vigade kohta 35 tootjat. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon avaldas esialgsed andmed 23. aprillil 2018 ja esitas 91 tootjale nende 2017. aasta keskmise CO2-eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused. Tootjatel paluti andmeid kontrollida ja teavitada komisjoni vigadest kolme kuu jooksul alates teate saamisest. Ettenähtud tähtaja jooksul esitasid teated vigade kohta 35 tootjat.

| (5) | Ülejäänud 56 tootja kohta, kes ei teavitanud andmetes esinenud vigadest või jätsid vastamata, tuleks esialgsed andmed ning keskmise eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused kinnitada. Kahe tootja puhul ei kuulunud ükski esialgsetes andmetes märgitud sõiduk määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(5)

Ülejäänud 56 tootja kohta, kes ei teavitanud andmetes esinenud vigadest või jätsid vastamata, tuleks esialgsed andmed ning keskmise eriheite ja eriheite sihttaseme esialgsed arvutused kinnitada. Kahe tootja puhul ei kuulunud ükski esialgsetes andmetes märgitud sõiduk määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaldamisalasse.

| (6) | Komisjon on kontrollinud tootjate teatatud vigu ja nende parandamise põhjendusi ning esialgsed andmed on vastavalt vajadusele kinnitatud või neid on muudetud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on kontrollinud tootjate teatatud vigu ja nende parandamise põhjendusi ning esialgsed andmed on vastavalt vajadusele kinnitatud või neid on muudetud.

| (7) | Kui kannetest olid puudu identifitseerimisparameetrid, nagu tüüp, variant, versiooni kood või tüübikinnituse number, või kui need olid valed, tuleks arvesse võtta seda, et tootjad ei saa selliseid kandeid kontrollida ega parandada. Seepärast on kõnealuste kannete puhul asjakohane kohaldada CO2-heite ja sõiduki massi andmete suhtes lubatavat viga. |
| --- | --- |

(7)

Kui kannetest olid puudu identifitseerimisparameetrid, nagu tüüp, variant, versiooni kood või tüübikinnituse number, või kui need olid valed, tuleks arvesse võtta seda, et tootjad ei saa selliseid kandeid kontrollida ega parandada. Seepärast on kõnealuste kannete puhul asjakohane kohaldada CO2-heite ja sõiduki massi andmete suhtes lubatavat viga.

| (8) | Lubatav viga tuleks arvutada kui erinevus kauguste vahel sihttasemest, kui ühel juhul on kauguse arvutamisel kaasa arvatud registreerimised, mida tootja kontrollida ei saa, ning teisel juhul on need arvestamata jäetud. Sõltumata sellest, kas see erinevus on positiivne või negatiivne, peaks lubatav viga alati parandama tootja tulemust talle kehtestatud eriheite sihttaseme suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Lubatav viga tuleks arvutada kui erinevus kauguste vahel sihttasemest, kui ühel juhul on kauguse arvutamisel kaasa arvatud registreerimised, mida tootja kontrollida ei saa, ning teisel juhul on need arvestamata jäetud. Sõltumata sellest, kas see erinevus on positiivne või negatiivne, peaks lubatav viga alati parandama tootja tulemust talle kehtestatud eriheite sihttaseme suhtes.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 10 lõike 2 kohaselt on tootja täitnud kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmised heited on väiksemad eriheite sihttasemest (kui keskmise heite ja sihttaseme vahe on negatiivne). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb kehtestada ülemäärase heite maks, välja arvatud juhul, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on heiteühenduse liige ja see heiteühendus täidab talle kehtestatud eriheite sihttaseme nõudeid. Sellest lähtuvalt tuleks autotootjate Société des Automobiles Alpine SAS, Automobili Lamborghini S.p.A. ja Mazda Motor Corporation 2017. aasta eriheite sihttasemed lugeda ületatuks. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 10 lõike 2 kohaselt on tootja täitnud kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eriheite sihttaseme nõudeid juhul, kui käesolevas otsuses osutatud keskmised heited on väiksemad eriheite sihttasemest (kui keskmise heite ja sihttaseme vahe on negatiivne). Kui aga keskmine heide on suurem kui eriheite sihttase, siis tuleb kehtestada ülemäärase heite maks, välja arvatud juhul, kui asjaomase tootja puhul on tehtud kõnealuse sihttaseme osas erand või kui see tootja on heiteühenduse liige ja see heiteühendus täidab talle kehtestatud eriheite sihttaseme nõudeid. Sellest lähtuvalt tuleks autotootjate Société des Automobiles Alpine SAS, Automobili Lamborghini S.p.A. ja Mazda Motor Corporation 2017. aasta eriheite sihttasemed lugeda ületatuks.

| (10) | 3. novembril 2015 tegi Volkswagen Group avalduse, mille kohaselt on mõne nende sõiduki tüübikinnitusega seotud CO2-heite määramisel tuvastatud eeskirjade rikkumisi. Pärast põhjalikku uurimist on saadud piisavalt selgitusi, et kinnitada või muuta tootjate Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft, Bugatti Automotive S.A.S, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S., ja Volkswagen AG 2014., 2015., 2016. ja 2017. kalendriaasta esialgseid andmeid. Siiski on vaja täiendavaid selgitusi tootjalt Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG seoses võimalike rikkumistega ühe sõiduki mudeli heitega seotud tüübikinnituses märgitud CO2-heite ja kütusekulu väärtuste vallas. Sellest tulenevalt ei saa kinnitada ega muuta Volkswageni heiteühenduse ja selle liikme Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG kõnealuste kalendriaastate väärtusi. |
| --- | --- |

(10)

3. novembril 2015 tegi Volkswagen Group avalduse, mille kohaselt on mõne nende sõiduki tüübikinnitusega seotud CO2-heite määramisel tuvastatud eeskirjade rikkumisi. Pärast põhjalikku uurimist on saadud piisavalt selgitusi, et kinnitada või muuta tootjate Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft, Bugatti Automotive S.A.S, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S., ja Volkswagen AG 2014., 2015., 2016. ja 2017. kalendriaasta esialgseid andmeid. Siiski on vaja täiendavaid selgitusi tootjalt Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG seoses võimalike rikkumistega ühe sõiduki mudeli heitega seotud tüübikinnituses märgitud CO2-heite ja kütusekulu väärtuste vallas. Sellest tulenevalt ei saa kinnitada ega muuta Volkswageni heiteühenduse ja selle liikme Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG kõnealuste kalendriaastate väärtusi.

| (11) | Komisjon on kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikliga 12 ajutiselt kontrollinud CO2-heite vähenemist, mis on sertifitseeritud viitega komisjoni rakendusotsusele 2013/341/EL (3) ja komisjoni rakendusotsusele (EL) 2015/158 (4). Seoses CO2-heite vähenemisega, mis on sertifitseeritud viitega rakendusotsusele 2013/341/EL, saadi kontrollimisel rahuldavaid tulemusi. Seoses rakendusotsusega (EL) 2015/158 ületas Daimler AG poolt toodetud sõidukitele paigaldatud kahe suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori CO2-heite sertifitseeritud vähenemine siiski komisjoni poolt kontrollitud vähenemist: vastavalt 9 % ja 23 %. Komisjon teatas tootjale Daimler AG avastatud kõrvalekaldumistest ning kutsus kõnealust tootjat üles esitama tõendeid CO2-heite sertifitseeritud vähenemise täpsuse kohta. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikliga 12 ajutiselt kontrollinud CO2-heite vähenemist, mis on sertifitseeritud viitega komisjoni rakendusotsusele 2013/341/EL (3) ja komisjoni rakendusotsusele (EL) 2015/158 (4). Seoses CO2-heite vähenemisega, mis on sertifitseeritud viitega rakendusotsusele 2013/341/EL, saadi kontrollimisel rahuldavaid tulemusi. Seoses rakendusotsusega (EL) 2015/158 ületas Daimler AG poolt toodetud sõidukitele paigaldatud kahe suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori CO2-heite sertifitseeritud vähenemine siiski komisjoni poolt kontrollitud vähenemist: vastavalt 9 % ja 23 %. Komisjon teatas tootjale Daimler AG avastatud kõrvalekaldumistest ning kutsus kõnealust tootjat üles esitama tõendeid CO2-heite sertifitseeritud vähenemise täpsuse kohta.

| (12) | Komisjon leidis Daimler AG esitatud teabele tuginedes, et erinevus vähenemises tulenes rakendusotsuses (EL) 2015/158 osutatud katsemetoodika sertifitseerimise eesmärgil kohaldamise viisist. Täpsemalt töötati suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorid enne sertifitseerimiskatset sisse, ehkki kõnealuses rakendusotsuses osutatud katsemetoodikas ei nähta ette ega lubata kõnealuste generaatorite konkreetset sissetöötamist väljaspool sertifitseerimiskatset. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon leidis Daimler AG esitatud teabele tuginedes, et erinevus vähenemises tulenes rakendusotsuses (EL) 2015/158 osutatud katsemetoodika sertifitseerimise eesmärgil kohaldamise viisist. Täpsemalt töötati suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorid enne sertifitseerimiskatset sisse, ehkki kõnealuses rakendusotsuses osutatud katsemetoodikas ei nähta ette ega lubata kõnealuste generaatorite konkreetset sissetöötamist väljaspool sertifitseerimiskatset.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklist 12 järeldub, et uuenduslikest tehnoloogiatest tuleneva CO2-heite vähenemise arvesse võtmiseks tootja konkreetse keskmise heite arvutamisel peab see vähenemine andma kontrollitud panuse CO2-heite vähenemisse, kasutades katsemetoodikat, mis suudab anda kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi. Kuna teatavatele Daimler AG poolt toodetud sõidukitele paigaldatud kahe suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori CO2-heite sertifitseeritud vähenemist ei ole kinnitatud rakendusotsuses (EL) 2015/158 osutatud katsemetoodika alusel tehtud kontrollimisega, ei tohiks kõnealusest ökoinnovatsioonist tulenevat CO2-heite sertifitseeritud vähenemist (kokku 0,292 g CO2/km) arvesse võtta Daimler AG keskmise eriheite arvutamisel. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklist 12 järeldub, et uuenduslikest tehnoloogiatest tuleneva CO2-heite vähenemise arvesse võtmiseks tootja konkreetse keskmise heite arvutamisel peab see vähenemine andma kontrollitud panuse CO2-heite vähenemisse, kasutades katsemetoodikat, mis suudab anda kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi. Kuna teatavatele Daimler AG poolt toodetud sõidukitele paigaldatud kahe suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatori CO2-heite sertifitseeritud vähenemist ei ole kinnitatud rakendusotsuses (EL) 2015/158 osutatud katsemetoodika alusel tehtud kontrollimisega, ei tohiks kõnealusest ökoinnovatsioonist tulenevat CO2-heite sertifitseeritud vähenemist (kokku 0,292 g CO2/km) arvesse võtta Daimler AG keskmise eriheite arvutamisel.

| (14) | Tootjat käsitlevad ning käesoleva otsusega kinnitatud või muudetud väärtused võib läbi vaadata juhul, kui asjaomased riiklikud asutused kinnitavad eeskirjade rikkumisi seoses CO2-heite väärtustega, mis esitati selleks, et teha kindlaks, kas kõnealune tootja täidab eriheite sihttaseme nõudeid, |
| --- | --- |

(14)

Tootjat käsitlevad ning käesoleva otsusega kinnitatud või muudetud väärtused võib läbi vaadata juhul, kui asjaomased riiklikud asutused kinnitavad eeskirjade rikkumisi seoses CO2-heite väärtustega, mis esitati selleks, et teha kindlaks, kas kõnealune tootja täidab eriheite sihttaseme nõudeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Tootjate andmed, mis on kinnitatud iga sõiduautode tootja või heiteühenduse suhtes 2017. kalendriaasta kohta või mida on vastavalt muudetud, on esitatud I lisas.

2.   Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft, Bugatti Automotive S.A.S, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. ja Volkswagen AG kinnitatud või muudetud andmed 2014., 2015. ja 2016. kalendriaasta kohta on esitatud II lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele tootjatele ja vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklile 7 moodustatud heiteühendustele:

| 1) | Adidor Voitures SAS |
| --- | --- |
| 2/4 Rue Hans List |
| 78290 Croissy-sur-Seine |
| Prantsusmaa |

1)

Adidor Voitures SAS

2/4 Rue Hans List

78290 Croissy-sur-Seine

Prantsusmaa

| 2) | Alfa Romeo S.p.A. |
| --- | --- |
| Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

2)

Alfa Romeo S.p.A.

Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| 3) | Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co. KG |
| --- | --- |
| Alpenstraße 35 - 37 |
| 86807 Buchloe |
| Saksamaa |

3)

Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co. KG

Alpenstraße 35 - 37

86807 Buchloe

Saksamaa

| 4) | Société des Automobiles Alpine SAS |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

4)

Société des Automobiles Alpine SAS

1 Avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| 5) | Aston Martin Lagonda Ltd. |
| --- | --- |
| Gaydon Engineering Centre |
| Banbury Road |
| Gaydon Warwickshire |
| CV35 0DB |
| Ühendkuningriik |

5)

Aston Martin Lagonda Ltd.

Gaydon Engineering Centre

Banbury Road

Gaydon Warwickshire

CV35 0DB

Ühendkuningriik

| 6) | Audi AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

6)

Audi AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 7) | Audi Hungaria Motor KFT |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

7)

Audi Hungaria Motor KFT

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 8) | Automobiles Citroen |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| Prantsusmaa |

8)

Automobiles Citroen

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

Prantsusmaa

| 9) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| 7, rue Henri Sainte-Claire Deville |
| 92500 Rueil-Malmaison |
| Prantsusmaa |

9)

Automobiles Peugeot

7, rue Henri Sainte-Claire Deville

92500 Rueil-Malmaison

Prantsusmaa

| 10) | AVTOVAZ JSC
  Esindaja ELis:





  CS AUTOLADA |
| --- | --- |
| 211 Konevova |
| 130 00 Prague 3 |
| Tšehhi |

10)

AVTOVAZ JSC

Esindaja ELis:

CS AUTOLADA

211 Konevova

130 00 Prague 3

Tšehhi

| 11) | Bee Bee Automotive |
| --- | --- |
| 182 RT Beaugé |
| 72700 Rouillon |
| Prantsusmaa |

11)

Bee Bee Automotive

182 RT Beaugé

72700 Rouillon

Prantsusmaa

| 12) | Bentley Motors Ltd. |
| --- | --- |
| Pyms Lane |
| Crewe |
| Cheshire |
| CW1 3PL |
| Ühendkuningriik |

12)

Bentley Motors Ltd.

Pyms Lane

Crewe

Cheshire

CW1 3PL

Ühendkuningriik

| 13) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31-32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Prantsusmaa |

13)

BLUECAR SAS

31-32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Prantsusmaa

| 14) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

14)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| 15) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

15)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| 16) | Bugatti Automobiles SAS |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

16)

Bugatti Automobiles SAS

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 17) | BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED
  Esindaja ELis:





  BYD Europe B.V. |
| --- | --- |
| 's-Gravelandseweg 256 |
| 3125 BK Schiedam |
| Madalmaad |

17)

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

Esindaja ELis:

BYD Europe B.V.

's-Gravelandseweg 256

3125 BK Schiedam

Madalmaad

| 18) | Caterham Cars Ltd. |
| --- | --- |
| 2 Kennet Road Dartford |
| Kent |
| DA1 4QN |
| Ühendkuningriik |

18)

Caterham Cars Ltd.

2 Kennet Road Dartford

Kent

DA1 4QN

Ühendkuningriik

| 19) | Chevrolet Italia S.p.A. |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

19)

Chevrolet Italia S.p.A.

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 20) | FCA US LLC
  Esindaja ELis:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

20)

FCA US LLC

Esindaja ELis:

Fiat Chrysler Automobiles

Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| 21) | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

21)

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 22) | Automobile Dacia SA |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

22)

Automobile Dacia SA

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| 23) | Daimler AG |
| --- | --- |
| F403, EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

23)

Daimler AG

F403, EA/R

70546 Stuttgart

Saksamaa

| 24) | Donkervoort Automobielen BV |
| --- | --- |
| Pascallaan 96 |
| 8218 NJ Lelystad |
| Madalmaad |

24)

Donkervoort Automobielen BV

Pascallaan 96

8218 NJ Lelystad

Madalmaad

| 25) | Dr Motor Company Srl |
| --- | --- |
| S.S. 85, Venafrana km 37.500 |
| 86070 Macchia d'Isernia |
| Itaalia |

25)

Dr Motor Company Srl

S.S. 85, Venafrana km 37.500

86070 Macchia d'Isernia

Itaalia

| 26) | Ferrari S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Emilia Est 1163 |
| 41122 Modena |
| Itaalia |

26)

Ferrari S.p.A.

Via Emilia Est 1163

41122 Modena

Itaalia

| 27) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

27)

FCA Italy S.p.A.

Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Itaalia

| 28) | Ford India Private Ltd.
  Esindaja ELis:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

28)

Ford India Private Ltd.

Esindaja ELis:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 29) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

29)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 30) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

30)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Saksamaa

| 31) | General Motors Holdings LLC
  Esindaja ELis:





  KnowMotive |
| --- | --- |
| Bouwhuispad 1 |
| 8121 PX Olst |
| Madalmaad |

31)

General Motors Holdings LLC

Esindaja ELis:

KnowMotive

Bouwhuispad 1

8121 PX Olst

Madalmaad

| 32) | GM Korea Company
  Esindaja ELis:





  Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

32)

GM Korea Company

Esindaja ELis:

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 33) | Great Wall Motor Company Ltd
  Esindaja ELis:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Saksamaa |

33)

Great Wall Motor Company Ltd

Esindaja ELis:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Saksamaa

| 34) | Honda Automobile (China) Co., Ltd.
  Esindaja ELis:





  Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Ühendkuningriik |

34)

Honda Automobile (China) Co., Ltd.

Esindaja ELis:

Honda Motor Europe Ltd.

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Ühendkuningriik

| 35) | Honda Motor Co., Ltd.
  Esindaja ELis:





  Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Ühendkuningriik |

35)

Honda Motor Co., Ltd.

Esindaja ELis:

Honda Motor Europe Ltd.

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Ühendkuningriik

| 36) | Honda Turkiye A.S.
  Esindaja ELis:





  Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Ühendkuningriik |

36)

Honda Turkiye A.S.

Esindaja ELis:

Honda Motor Europe Ltd.

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Ühendkuningriik

| 37) | Honda of the UK Manufacturing Ltd. |
| --- | --- |
| Honda Motor Europe Ltd. |
| Cain Road |
| Bracknell |
| Berkshire |
| RG12 1HL |
| Ühendkuningriik |

37)

Honda of the UK Manufacturing Ltd.

Honda Motor Europe Ltd.

Cain Road

Bracknell

Berkshire

RG12 1HL

Ühendkuningriik

| 38) | Hyundai Motor Company
  Esindaja ELis:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

38)

Hyundai Motor Company

Esindaja ELis:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 39) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Esindaja ELis:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

39)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Esindaja ELis:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 40) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

40)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 41) | Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

41)

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 42) | Hyundai Motor India Ltd.
  Esindaja ELis:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

42)

Hyundai Motor India Ltd.

Esindaja ELis:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 43) | Jaguar Land Rover Ltd. |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry CV3 4LF |
| Ühendkuningriik |

43)

Jaguar Land Rover Ltd.

Abbey Road

Whitley

Coventry CV3 4LF

Ühendkuningriik

| 44) | KIA Motors Corporation
  Esindaja ELis:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

44)

KIA Motors Corporation

Esindaja ELis:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 45) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

45)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 46) | Koenigsegg Automotive AB |
| --- | --- |
| Valhall Park |
| 262 74 Angelholm |
| Rootsi |

46)

Koenigsegg Automotive AB

Valhall Park

262 74 Angelholm

Rootsi

| 47) | KTM-Sportmotorcycle AG |
| --- | --- |
| Stallhofnerstrasse 3 |
| 5230 Mattighofen |
| Austria |

47)

KTM-Sportmotorcycle AG

Stallhofnerstrasse 3

5230 Mattighofen

Austria

| 48) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7-11 |
| 21614 Buxtehude |
| Saksamaa |

48)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7-11

21614 Buxtehude

Saksamaa

| 49) | Automobili Lamborghini S.p.A. |
| --- | --- |
| via Modena 12 |
| 40019 Sant'Agata Bolognese (BO) |
| Itaalia |

49)

Automobili Lamborghini S.p.A.

via Modena 12

40019 Sant'Agata Bolognese (BO)

Itaalia

| 50) | Lotus Cars Ltd. |
| --- | --- |
| Hethel Norwich |
| Norfolk |
| NR14 8EZ |
| Ühendkuningriik |

50)

Lotus Cars Ltd.

Hethel Norwich

Norfolk

NR14 8EZ

Ühendkuningriik

| 51) | Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungari |

51)

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungari

| 52) | Mahindra & Mahindra Ltd.
  Esindaja ELis:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Roma) |
| Itaalia |

52)

Mahindra & Mahindra Ltd.

Esindaja ELis:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Roma)

Itaalia

| 53) | MAN Truck & Bus AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

53)

MAN Truck & Bus AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 54) | Maruti Suzuki India Ltd.
  Esindaja ELis:





  Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungari |

54)

Maruti Suzuki India Ltd.

Esindaja ELis:

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungari

| 55) | Maserati S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Ciro Menotti 322 |
| 41122 Modena |
| Itaalia |

55)

Maserati S.p.A.

Viale Ciro Menotti 322

41122 Modena

Itaalia

| 56) | Mazda Motor Corporation
  Esindaja ELis:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Saksamaa |

56)

Mazda Motor Corporation

Esindaja ELis:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Saksamaa

| 57) | McLaren Automotive Ltd. |
| --- | --- |
| Chertsey Road |
| Woking |
| Surrey GU21 4YH |
| Ühendkuningriik |

57)

McLaren Automotive Ltd.

Chertsey Road

Woking

Surrey GU21 4YH

Ühendkuningriik

| 58) | Mercedes-AMG GmbH |
| --- | --- |
| F403, EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

58)

Mercedes-AMG GmbH

F403, EA/R

70546 Stuttgart

Saksamaa

| 59) | MG Motor UK Ltd. |
| --- | --- |
| International HQ |
| Q Gate |
| Low Hill Lane |
| Birmingham |
| B31 2BQ |
| Ühendkuningriik |

59)

MG Motor UK Ltd.

International HQ

Q Gate

Low Hill Lane

Birmingham

B31 2BQ

Ühendkuningriik

| 60) | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Esindaja ELis:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Madalmaad |

60)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Esindaja ELis:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Madalmaad

| 61) | Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Madalmaad |

61)

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Madalmaad

| 62) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh
  Esindaja ELis:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Madalmaad |

62)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh

Esindaja ELis:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Madalmaad

| 63) | Morgan Technologies Ltd. |
| --- | --- |
| Pickersleigh Road Malvern Link |
| Worcestershire |
| WR14 2LL |
| Ühendkuningriik |

63)

Morgan Technologies Ltd.

Pickersleigh Road Malvern Link

Worcestershire

WR14 2LL

Ühendkuningriik

| 64) | Nissan International SA
  Esindaja ELis:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bruxelles |
| Belgia |

64)

Nissan International SA

Esindaja ELis:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bruxelles

Belgia

| 65) | Noble Automotive Ltd |
| --- | --- |
| 24a Centurion Way |
| Meridian Business Park |
| Leicester LE19 1WH |
| Ühendkuningriik |

65)

Noble Automotive Ltd

24a Centurion Way

Meridian Business Park

Leicester LE19 1WH

Ühendkuningriik

| 66) | Adam Opel GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

66)

Adam Opel GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 67) | Opel Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

67)

Opel Automobile GmbH

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 68) | Pagani Automobili S.p.A. |
| --- | --- |
| Via dell' Artigianato 5 |
| 41018 San Cesario sul Panaro (Modena), |
| Itaalia |

68)

Pagani Automobili S.p.A.

Via dell' Artigianato 5

41018 San Cesario sul Panaro (Modena),

Itaalia

| 69) | Perodua UK Limited |
| --- | --- |
| Dorney House |
| 46 – 48a High Street |
| Buckinghamshire |
| SL1 7JP |
| Ühendkuningriik |

69)

Perodua UK Limited

Dorney House

46 – 48a High Street

Buckinghamshire

SL1 7JP

Ühendkuningriik

| 70) | PGO Automobiles |
| --- | --- |
| ZA de la pyramide |
| 30380 SAINT CHRISTOL les Alès |
| Prantsusmaa |

70)

PGO Automobiles

ZA de la pyramide

30380 SAINT CHRISTOL les Alès

Prantsusmaa

| 71) | Dr Ing hc F Porsche AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

71)

Dr Ing hc F Porsche AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 72) | PSA Automobiles SA |
| --- | --- |
| 2-10 boulevard de l'Europe |
| 78300 Paris |
| Prantsusmaa |

72)

PSA Automobiles SA

2-10 boulevard de l'Europe

78300 Paris

Prantsusmaa

| 73) | Quattro GmbH |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

73)

Quattro GmbH

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 74) | Radical Motorsport Ltd. |
| --- | --- |
| 24 Ivatt Way Business Park |
| Westwood |
| Peterborough |
| PE3 7PG |
| Ühendkuningriik |

74)

Radical Motorsport Ltd.

24 Ivatt Way Business Park

Westwood

Peterborough

PE3 7PG

Ühendkuningriik

| 75) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

75)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| 76) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon |
| TER L10 0 01 |
| 69802 Saint Priest Cedex |
| Prantsusmaa |

76)

Renault Trucks

99 Route de Lyon

TER L10 0 01

69802 Saint Priest Cedex

Prantsusmaa

| 77) | Rolls-Royce Motor Cars Ltd. |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Saksamaa |

77)

Rolls-Royce Motor Cars Ltd.

Petuelring 130

80788 München

Saksamaa

| 78) | Seat SA |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

78)

Seat SA

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 79) | Secma S.A.S. |
| --- | --- |
| Rue Denfert Rochereau |
| 59580 Aniche |
| Prantsusmaa |

79)

Secma S.A.S.

Rue Denfert Rochereau

59580 Aniche

Prantsusmaa

| 80) | Skoda Auto AS |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

80)

Skoda Auto AS

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 81) | SsangYong Motor Company
  Esindaja ELis:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

81)

SsangYong Motor Company

Esindaja ELis:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 82) | Subaru Cooperation
  Esindaja ELis:





  SUBARU EUROPE N.V./S.A |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Belgia |

82)

Subaru Cooperation

Esindaja ELis:

SUBARU EUROPE N.V./S.A

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Belgia

| 83) | Suzuki Motor Corporation
  Esindaja ELis:





  Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungari |

83)

Suzuki Motor Corporation

Esindaja ELis:

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungari

| 84) | Suzuki Motor Thailand Co. Ltd.
  Esindaja ELis:





  Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| 2500 Esztergom |
| Schweidel Jozsef U52 |
| Ungari |

84)

Suzuki Motor Thailand Co. Ltd.

Esindaja ELis:

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

2500 Esztergom

Schweidel Jozsef U52

Ungari

| 85) | Tecno Meccanica Imola SPA
  Esindaja ELis:





  Via Selice Provinciale 42/E |
| --- | --- |
| 40026 Imola |
| Bologna |
| Itaalia |

85)

Tecno Meccanica Imola SPA

Esindaja ELis:

Via Selice Provinciale 42/E

40026 Imola

Bologna

Itaalia

| 86) | Tesla Motors Ltd.
  Esindaja ELis:





  Tesla Motors NL |
| --- | --- |
| 7-9 Atlasstraat |
| 5047 RG Tilburg |
| Madalmaad |

86)

Tesla Motors Ltd.

Esindaja ELis:

Tesla Motors NL

7-9 Atlasstraat

5047 RG Tilburg

Madalmaad

| 87) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Brussels |
| Belgia |

87)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Brussels

Belgia

| 88) | Volkswagen AG |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

88)

Volkswagen AG

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

| 89) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building |
| Assar Gabrielssons väg |
| 405 31 Göteborg |
| Rootsi |

89)

Volvo Car Corporation

VAK building

Assar Gabrielssons väg

405 31 Göteborg

Rootsi

| 90) | Heiteühendus: BMW Group |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 Munich |
| Saksamaa |

90)

Heiteühendus: BMW Group

Petuelring 130

80788 Munich

Saksamaa

| 91) | Heiteühendus: Daimler AG |
| --- | --- |
| F403, EA/R |
| 70546 Stuttgart |
| Saksamaa |

91)

Heiteühendus: Daimler AG

F403, EA/R

70546 Stuttgart

Saksamaa

| 92) | Heiteühendus: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| C.so Settembrini, 40 |
| Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47 |
| 10135 Torino |
| Itaalia |

92)

Heiteühendus: FCA Italy S.p.A.

C.so Settembrini, 40

Gate 8 - Building 6 – 1st floor – B15N Colonna N47

10135 Torino

Itaalia

| 93) | Heiteühendus: Ford-Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry Ford Strasse 1 |
| 50735 Köln |
| Saksamaa |

93)

Heiteühendus: Ford-Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry Ford Strasse 1

50735 Köln

Saksamaa

| 94) | Heiteühendus: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Saksamaa |

94)

Heiteühendus: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39-12

65423 Rüsselsheim

Saksamaa

| 95) | Heiteühendus: Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| 470 London Road Slough |
| Berkshire SL3 8QY |
| Ühendkuningriik |

95)

Heiteühendus: Honda Motor Europe Ltd.

470 London Road Slough

Berkshire SL3 8QY

Ühendkuningriik

| 96) | Heiteühendus: Hyundai |
| --- | --- |
| Hyundai Motor Europe GmbH |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Saksamaa |

96)

Heiteühendus: Hyundai

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Saksamaa

| 97) | Heiteühendus: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Saksamaa |

97)

Heiteühendus: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Saksamaa

| 98) | Heiteühendus: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Madalmaad |

98)

Heiteühendus: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Madalmaad

| 99) | Heiteühendus: Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Prantsusmaa |

99)

Heiteühendus: Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Prantsusmaa

| 100) | Heiteühendus: Suzuki |
| --- | --- |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Saksamaa |

100)

Heiteühendus: Suzuki

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Saksamaa

| 101) | Heiteühendus: Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry CV3 4LF |
| Ühendkuningriik |

101)

Heiteühendus: Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover

Abbey Road

Whitley

Coventry CV3 4LF

Ühendkuningriik

| 102) | VW Group PC |
| --- | --- |
| Letter box 011/1882 |
| 38436 Wolfsburg |
| Saksamaa |

102)

VW Group PC

Letter box 011/1882

38436 Wolfsburg

Saksamaa

Brüssel, 3. aprill 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  
  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  Komisjoni 27. juuni 2013. aasta rakendusotsus 2013/341/EL, millega lubatakse kasutada tehnoloogial Valeo Efficient Generation põhinevat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 179, 29.6.2013, lk 98).

3

2

(4)  Komisjoni 30. jaanuari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/158, millega lubatakse kasutada kahte Robert Bosch GmbH uudse tehnilise lahendusega suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorit sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 26, 31.1.2015, lk 31).

4

2

---

I LISA

Tabel 1

Tootjate andmed 2017. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõike 5 teisele lõigule

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi | Heiteühendus ja erandid | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (100 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Ökoinnovatsioonist tulenev CO2-heite vähenemine | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| ADIDOR VOITURES SAS | DMD | 42 | 159,000 | | | | 1 300,00 | | 159,000 |
| ALFA ROMEO SPA | P3 | 82 132 | 120,506 | 133,388 | – 12,882 | – 12,884 | 1 466,54 | | 120,506 |
| ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG | DMD | 486 | 179,021 | | | | 1 874,76 | | 179,021 |
| SOCIETE DES AUTOMOBILES ALPINE | | 7 | 137,000 | 119,425 | 17,575 | 17,575 | 1 161,00 | | 137,000 |
| ASTON MARTIN LAGONDA LTD | D | 2 174 | 289,245 | 299,000 | – 9,755 | – 9,755 | 1 873,04 | | 289,245 |
| AUDI AG | P13 | 776 701 | 124,527 | 137,686 | – 13,159 | – 13,159 | 1 560,59 | | 124,527 |
| AUDI HUNGARIA MOTOR KFT | P13 | 7 743 | 145,060 | 129,957 | 15,103 | 15,103 | 1 391,47 | | 145,060 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 626 876 | 105,584 | 122,062 | – 16,478 | – 16,478 | 1 218,71 | | 105,584 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 949 417 | 104,533 | 123,476 | – 18,943 | – 18,943 | 1 249,64 | | 104,533 |
| AVTOVAZ JSC | P10 | 3 767 | 171,997 | 121,641 | 50,356 | 50,356 | 1 209,50 | | 171,997 |
| BEE BEE AUTOMOTIVE | DMD | 4 | 0,000 | | | | 763,50 | | 0,000 |
| BENTLEY MOTORS LTD | D | 3 439 | 267,428 | 287,000 | – 19,572 | – 19,572 | 2 514,71 | | 267,428 |
| BLUECAR SAS | DMD | 340 | 0,000 | | | | 1 455,68 | | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | P1 | 965 330 | 120,794 | 138,061 | – 17,267 | – 17,267 | 1 568,78 | 0,173 | 120,967 |
| BMW M GMBH | P1 | 17 246 | 160,703 | 141,478 | 19,225 | 19,225 | 1 643,57 | 0,205 | 160,908 |
| BUGATTI AUTOMOBILES SAS | P13 | 13 | 517,769 | 160,949 | 356,820 | 356,820 | 2 069,62 | | 517,769 |
| BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED | DMD | 1 | 0,000 | | | | 2 495,00 | | 0,000 |
| CATERHAM CARS LIMITED | DMD | 119 | 141,975 | | | | 620,76 | | 141,975 |
| CHEVROLET ITALIA SPA | P5 | 2 | 119,000 | 107,040 | 11,960 | 11,960 | 890,00 | | 119,000 |
| FCA US LLC | P3 | 104 206 | 141,530 | 140,371 | 1,159 | 1,157 | 1 619,33 | | 141,530 |
| CNG-TECHNIK GMBH | P4 | 517 | 162,714 | 137,815 | 24,899 | 24,899 | 1 563,40 | | 162,714 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P10 | 456 291 | 117,496 | 121,287 | – 3,791 | – 3,792 | 1 201,74 | | 117,496 |
| DAIMLER AG | P2 | 959 295 | 126,672 | 139,684 | – 13,304 | – 13,306 | 1 604,30 | 0,087 | 126,759 |
| DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV | DMD | 6 | 178,000 | | | | 865,00 | | 178,000 |
| DR MOTOR COMPANY SRL | DMD | 410 | 151,634 | | | | 1 257,80 | | 151,634 |
| FERRARI SPA | D | 2 578 | 282,772 | 290,000 | – 7,228 | – 7,228 | 1 732,75 | | 282,772 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 789 688 | 116,079 | 120,190 | – 4,111 | – 4,112 | 1 177,74 | | 116,079 |
| FORD INDIA PRIVATE LIMITED | P4 | 35 037 | 113,770 | 114,631 | – 0,861 | – 0,861 | 1 056,10 | | 113,770 |
| FORD MOTOR COMPANY | P4 | 19 185 | 205,214 | 149,988 | 55,226 | 55,219 | 1 829,77 | | 205,214 |
| FORD-WERKE GMBH | P4 | 969 899 | 119,360 | 130,121 | – 10,761 | – 10,764 | 1 395,05 | | 119,360 |
| GENERAL MOTORS HOLDINGS LLC | P5 | 2 478 | 260,976 | 151,809 | 109,167 | 109,167 | 1 869,62 | | 260,976 |
| GM KOREA COMPANY | P5 | 6 | 139,500 | 136,166 | 3,334 | 3,334 | 1 527,33 | | 139,500 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | DMD | 2 | 214,500 | | | | 1 735,50 | | 214,500 |
| HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD | P6 | 1 | 125,000 | 117,643 | 7,357 | 7,357 | 1 122,00 | | 125,000 |
| HONDA MOTOR CO LTD | P6 | 72 149 | 119,922 | 124,126 | – 4,204 | – 4,204 | 1 263,86 | 0,062 | 119,984 |
| HONDA TURKIYE AS | P6 | 766 | 138,168 | 128,157 | 10,011 | 10,011 | 1 352,07 | 0,174 | 138,342 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | P6 | 58 701 | 135,935 | 135,678 | 0,257 | 0,257 | 1 516,64 | 0,003 | 135,938 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | P7 | 89 118 | 115,397 | 133,556 | – 18,159 | – 18,159 | 1 470,21 | | 115,397 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS | P7 | 172 602 | 113,695 | 115,302 | – 1,607 | – 1,607 | 1 070,77 | | 113,695 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | P7 | 235 459 | 131,628 | 132,985 | – 1,357 | – 1,357 | 1 457,71 | | 131,628 |
| HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH | P7 | 256 | 111,055 | 134,884 | – 23,829 | – 23,829 | 1 499,28 | | 111,055 |
| HYUNDAI MOTOR INDIA LTD | P7 | 3 | 134,667 | 114,703 | 19,964 | 19,964 | 1 057,67 | | 134,667 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | P12/ND | 229 124 | 151,667 | 178,025 | – 26,358 | – 26,358 | 1 953,18 | | 151,667 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P8 | 299 233 | 113,941 | 127,350 | – 13,409 | – 13,409 | 1 334,42 | | 113,941 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P8 | 156 263 | 132,944 | 132,392 | 0,552 | 0,552 | 1 444,74 | | 132,944 |
| KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB | DMD | 3 | 381,000 | | | | 1 442,00 | | 381,000 |
| KTM-SPORTMOTORCYCLE AG | DMD | 27 | 191,667 | | | | 886,11 | | 191,667 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | DMD | 917 | 216,000 | | | | 1 285,15 | | 216,000 |
| AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA | D | 897 | 320,896 | 316,000 | 4,896 | 4,815 | 1 682,85 | | 320,896 |
| LOTUS CARS LIMITED | D | 704 | 204,964 | 225,000 | – 20,036 | – 20,036 | 1 150,01 | | 204,964 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | P11/ND | 111 790 | 121,564 | 123,114 | – 1,550 | – 1,552 | 1 221,97 | | 121,564 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | DMD | 410 | 187,344 | | | | 1 986,61 | | 187,344 |
| MAN TRUCK & BUS AG | P13 | 3 | 194,000 | 169,299 | 24,701 | 24,701 | 2 252,33 | | 194,000 |
| MARUTI SUZUKI INDIA LTD | P11/ND | 19 780 | 100,060 | 123,114 | – 23,054 | – 23,054 | 957,15 | | 100,060 |
| MASERATI SPA | D | 8 715 | 199,485 | 242,000 | – 42,515 | – 42,515 | 2 150,33 | | 199,485 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | ND | 215 697 | 130,745 | 129,426 | 1,319 | 1,319 | 1 324,24 | 0,026 | 130,771 |
| MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED | D | 790 | 252,158 | 270,000 | – 17,842 | – 17,842 | 1 525,91 | | 252,158 |
| MERCEDES-AMG GMBH | P2 | 2 111 | 241,227 | 142,677 | 98,550 | 98,550 | 1 669,80 | | 241,227 |
| MG MOTOR UK LIMITED | D | 4 385 | 128,122 | 146,000 | – 17,878 | – 17,878 | 1 301,50 | | 128,122 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P9 | 75 724 | 125,682 | 138,791 | – 13,109 | – 13,109 | 1 584,76 | | 125,682 |
| MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME | P9 | 9 | 135,000 | 127,377 | 7,623 | 7,623 | 1 335,00 | | 135,000 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P9 | 29 213 | 96,637 | 108,541 | – 11,904 | – 11,904 | 922,84 | | 96,637 |
| MORGAN TECHNOLOGIES LTD | DMD | 415 | 194,535 | | | | 1 083,06 | | 194,535 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 562 522 | 116,915 | 128,675 | – 11,760 | – 11,760 | 1 363,41 | | 116,915 |
| NOBLE AUTOMOTIVE LTD | D | 2 | 335,500 | | | | 1 416,00 | | 335,500 |
| ADAM OPEL GMBH | P5 | 748 316 | 123,837 | 127,333 | – 3,496 | – 3,496 | 1 334,05 | | 123,837 |
| OPEL AUTOMOBILE GMBH | | 168 684 | 123,572 | 127,263 | – 3,691 | – 3,691 | 1 332,52 | 0,006 | 123,578 |
| PAGANI AUTOMOBILI SPA | DMD | 2 | 343,000 | | | | 1 340,00 | | 343,000 |
| PERODUA UK LIMITED | DMD | 1 | 137,000 | | | | 1 025,00 | | 137,000 |
| PGO AUTOMOBILES | DMD | 3 | 202,333 | | | | 1 281,67 | | 202,333 |
| PSA AUTOMOBILES SA | | 503 | 130,205 | 137,935 | – 7,730 | – 7,730 | 1 566,03 | | 130,205 |
| QUATTRO GMBH | P13 | 7 188 | 218,391 | 149,262 | 69,129 | 69,129 | 1 813,88 | | 218,391 |
| RADICAL MOTORSPORT LTD | DMD | 7 | 343,000 | | | | 1 148,00 | | 343,000 |
| RENAULT SAS | P10 | 1 171 619 | 106,280 | 126,441 | – 20,161 | – 20,162 | 1 314,53 | | 106,280 |
| RENAULT TRUCKS | DMD | 25 | 169,800 | | | | 2 200,84 | | 169,800 |
| ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD | P1 | 600 | 329,247 | 181,831 | 147,416 | 147,416 | 2 526,56 | | 329,247 |
| SEAT SA | P13 | 386 597 | 117,749 | 124,835 | – 7,086 | – 7,087 | 1 279,38 | | 117,749 |
| SECMA SAS | DMD | 50 | 133,560 | | | | 686,86 | | 133,560 |
| SKODA AUTO AS | P13 | 660 580 | 115,948 | 126,105 | – 10,157 | – 10,255 | 1 307,18 | 0,023 | 115,971 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | ND | 16 426 | 157,207 | 167,573 | – 10,366 | – 10,366 | 1 668,47 | | 157,207 |
| SUBARU CORPORATION | ND | 28 951 | 160,390 | 164,616 | – 4,226 | – 4,226 | 1 594,90 | | 160,390 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | P11/ND | 78 324 | 114,500 | 123,114 | – 8,614 | – 8,614 | 964,30 | | 114,500 |
| SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD | P11/ND | 23 258 | 96,756 | 123,114 | – 26,358 | – 26,358 | 882,16 | | 96,756 |
| TECNO MECCANICA IMOLA SPA | DMD | 4 | 0,000 | | | | 749,50 | | 0,000 |
| TESLA MOTORS LTD | | 17 780 | 0,000 | 172,304 | – 172,304 | – 172,304 | 2 318,09 | | 0,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | | 692 814 | 103,069 | 127,740 | – 24,671 | – 24,906 | 1 342,94 | | 103,069 |
| VOLKSWAGEN AG | P13 | 1 634 804 | 120,391 | 130,638 | – 10,247 | – 10,250 | 1 406,36 | | 120,391 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 277 748 | 124,437 | 146,260 | – 21,823 | – 21,823 | 1 748,19 | | 124,437 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

Tootja nimi

Heiteühendus ja erandid

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (100 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Ökoinnovatsioonist tulenev CO2-heite vähenemine

Keskmine CO2-heide (100 %)

ADIDOR VOITURES SAS

DMD

42

159,000

1 300,00

159,000

ALFA ROMEO SPA

P3

82 132

120,506

133,388

– 12,882

– 12,884

1 466,54

120,506

ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG

DMD

486

179,021

1 874,76

179,021

SOCIETE DES AUTOMOBILES ALPINE

7

137,000

119,425

17,575

17,575

1 161,00

137,000

ASTON MARTIN LAGONDA LTD

D

2 174

289,245

299,000

– 9,755

– 9,755

1 873,04

289,245

AUDI AG

P13

776 701

124,527

137,686

– 13,159

– 13,159

1 560,59

124,527

AUDI HUNGARIA MOTOR KFT

P13

7 743

145,060

129,957

15,103

15,103

1 391,47

145,060

AUTOMOBILES CITROEN

626 876

105,584

122,062

– 16,478

– 16,478

1 218,71

105,584

AUTOMOBILES PEUGEOT

949 417

104,533

123,476

– 18,943

– 18,943

1 249,64

104,533

AVTOVAZ JSC

P10

3 767

171,997

121,641

50,356

50,356

1 209,50

171,997

BEE BEE AUTOMOTIVE

DMD

4

0,000

763,50

0,000

BENTLEY MOTORS LTD

D

3 439

267,428

287,000

– 19,572

– 19,572

2 514,71

267,428

BLUECAR SAS

DMD

340

0,000

1 455,68

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

P1

965 330

120,794

138,061

– 17,267

– 17,267

1 568,78

0,173

120,967

BMW M GMBH

P1

17 246

160,703

141,478

19,225

19,225

1 643,57

0,205

160,908

BUGATTI AUTOMOBILES SAS

P13

13

517,769

160,949

356,820

356,820

2 069,62

517,769

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

DMD

1

0,000

2 495,00

0,000

CATERHAM CARS LIMITED

DMD

119

141,975

620,76

141,975

CHEVROLET ITALIA SPA

P5

2

119,000

107,040

11,960

11,960

890,00

119,000

FCA US LLC

P3

104 206

141,530

140,371

1,159

1,157

1 619,33

141,530

CNG-TECHNIK GMBH

P4

517

162,714

137,815

24,899

24,899

1 563,40

162,714

AUTOMOBILE DACIA SA

P10

456 291

117,496

121,287

– 3,791

– 3,792

1 201,74

117,496

DAIMLER AG

P2

959 295

126,672

139,684

– 13,304

– 13,306

1 604,30

0,087

126,759

DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV

DMD

6

178,000

865,00

178,000

DR MOTOR COMPANY SRL

DMD

410

151,634

1 257,80

151,634

FERRARI SPA

D

2 578

282,772

290,000

– 7,228

– 7,228

1 732,75

282,772

FCA ITALY SPA

P3

789 688

116,079

120,190

– 4,111

– 4,112

1 177,74

116,079

FORD INDIA PRIVATE LIMITED

P4

35 037

113,770

114,631

– 0,861

– 0,861

1 056,10

113,770

FORD MOTOR COMPANY

P4

19 185

205,214

149,988

55,226

55,219

1 829,77

205,214

FORD-WERKE GMBH

P4

969 899

119,360

130,121

– 10,761

– 10,764

1 395,05

119,360

GENERAL MOTORS HOLDINGS LLC

P5

2 478

260,976

151,809

109,167

109,167

1 869,62

260,976

GM KOREA COMPANY

P5

6

139,500

136,166

3,334

3,334

1 527,33

139,500

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

DMD

2

214,500

1 735,50

214,500

HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD

P6

1

125,000

117,643

7,357

7,357

1 122,00

125,000

HONDA MOTOR CO LTD

P6

72 149

119,922

124,126

– 4,204

– 4,204

1 263,86

0,062

119,984

HONDA TURKIYE AS

P6

766

138,168

128,157

10,011

10,011

1 352,07

0,174

138,342

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

P6

58 701

135,935

135,678

0,257

0,257

1 516,64

0,003

135,938

HYUNDAI MOTOR COMPANY

P7

89 118

115,397

133,556

– 18,159

– 18,159

1 470,21

115,397

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS

P7

172 602

113,695

115,302

– 1,607

– 1,607

1 070,77

113,695

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

P7

235 459

131,628

132,985

– 1,357

– 1,357

1 457,71

131,628

HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH

P7

256

111,055

134,884

– 23,829

– 23,829

1 499,28

111,055

HYUNDAI MOTOR INDIA LTD

P7

3

134,667

114,703

19,964

19,964

1 057,67

134,667

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

P12/ND

229 124

151,667

178,025

– 26,358

– 26,358

1 953,18

151,667

KIA MOTORS CORPORATION

P8

299 233

113,941

127,350

– 13,409

– 13,409

1 334,42

113,941

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P8

156 263

132,944

132,392

0,552

0,552

1 444,74

132,944

KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB

DMD

3

381,000

1 442,00

381,000

KTM-SPORTMOTORCYCLE AG

DMD

27

191,667

886,11

191,667

LADA AUTOMOBILE GMBH

DMD

917

216,000

1 285,15

216,000

AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA

D

897

320,896

316,000

4,896

4,815

1 682,85

320,896

LOTUS CARS LIMITED

D

704

204,964

225,000

– 20,036

– 20,036

1 150,01

204,964

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

P11/ND

111 790

121,564

123,114

– 1,550

– 1,552

1 221,97

121,564

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

DMD

410

187,344

1 986,61

187,344

MAN TRUCK & BUS AG

P13

3

194,000

169,299

24,701

24,701

2 252,33

194,000

MARUTI SUZUKI INDIA LTD

P11/ND

19 780

100,060

123,114

– 23,054

– 23,054

957,15

100,060

MASERATI SPA

D

8 715

199,485

242,000

– 42,515

– 42,515

2 150,33

199,485

MAZDA MOTOR CORPORATION

ND

215 697

130,745

129,426

1,319

1,319

1 324,24

0,026

130,771

MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED

D

790

252,158

270,000

– 17,842

– 17,842

1 525,91

252,158

MERCEDES-AMG GMBH

P2

2 111

241,227

142,677

98,550

98,550

1 669,80

241,227

MG MOTOR UK LIMITED

D

4 385

128,122

146,000

– 17,878

– 17,878

1 301,50

128,122

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P9

75 724

125,682

138,791

– 13,109

– 13,109

1 584,76

125,682

MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME

P9

9

135,000

127,377

7,623

7,623

1 335,00

135,000

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P9

29 213

96,637

108,541

– 11,904

– 11,904

922,84

96,637

MORGAN TECHNOLOGIES LTD

DMD

415

194,535

1 083,06

194,535

NISSAN INTERNATIONAL SA

562 522

116,915

128,675

– 11,760

– 11,760

1 363,41

116,915

NOBLE AUTOMOTIVE LTD

D

2

335,500

1 416,00

335,500

ADAM OPEL GMBH

P5

748 316

123,837

127,333

– 3,496

– 3,496

1 334,05

123,837

OPEL AUTOMOBILE GMBH

168 684

123,572

127,263

– 3,691

– 3,691

1 332,52

0,006

123,578

PAGANI AUTOMOBILI SPA

DMD

2

343,000

1 340,00

343,000

PERODUA UK LIMITED

DMD

1

137,000

1 025,00

137,000

PGO AUTOMOBILES

DMD

3

202,333

1 281,67

202,333

PSA AUTOMOBILES SA

503

130,205

137,935

– 7,730

– 7,730

1 566,03

130,205

QUATTRO GMBH

P13

7 188

218,391

149,262

69,129

69,129

1 813,88

218,391

RADICAL MOTORSPORT LTD

DMD

7

343,000

1 148,00

343,000

RENAULT SAS

P10

1 171 619

106,280

126,441

– 20,161

– 20,162

1 314,53

106,280

RENAULT TRUCKS

DMD

25

169,800

2 200,84

169,800

ROLLS-ROYCE MOTOR CARS LTD

P1

600

329,247

181,831

147,416

147,416

2 526,56

329,247

SEAT SA

P13

386 597

117,749

124,835

– 7,086

– 7,087

1 279,38

117,749

SECMA SAS

DMD

50

133,560

686,86

133,560

SKODA AUTO AS

P13

660 580

115,948

126,105

– 10,157

– 10,255

1 307,18

0,023

115,971

SSANGYONG MOTOR COMPANY

ND

16 426

157,207

167,573

– 10,366

– 10,366

1 668,47

157,207

SUBARU CORPORATION

ND

28 951

160,390

164,616

– 4,226

– 4,226

1 594,90

160,390

SUZUKI MOTOR CORPORATION

P11/ND

78 324

114,500

123,114

– 8,614

– 8,614

964,30

114,500

SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD

P11/ND

23 258

96,756

123,114

– 26,358

– 26,358

882,16

96,756

TECNO MECCANICA IMOLA SPA

DMD

4

0,000

749,50

0,000

TESLA MOTORS LTD

17 780

0,000

172,304

– 172,304

– 172,304

2 318,09

0,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

692 814

103,069

127,740

– 24,671

– 24,906

1 342,94

103,069

VOLKSWAGEN AG

P13

1 634 804

120,391

130,638

– 10,247

– 10,250

1 406,36

120,391

VOLVO CAR CORPORATION

277 748

124,437

146,260

– 21,823

– 21,823

1 748,19

124,437

Tabel 2

Heiteühenduste andmed 2017. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõike 5 teisele lõigule

| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heiteühenduse nimi | Heiteühendus | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (100 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Ökoinnovatsioonist tulenev CO2-heite vähenemine | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| BMW GROUP | P1 | 983 176 | 121,621 | 138,147 | – 16,526 | – 16,526 | 1 570,67 | 0,173 | 121,794 |
| DAIMLER AG | P2 | 961 406 | 126,924 | 139,690 | – 13,058 | – 13,061 | 1 604,44 | 0,087 | 127,011 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 976 026 | 119,169 | 123,455 | – 4,286 | – 4,288 | 1 249,19 | | 119,169 |
| FORD-WERKE GMBH | P4 | 1 024 638 | 120,798 | 129,967 | – 9,169 | – 9,172 | 1 391,68 | | 120,798 |
| GENERAL MOTORS | P5 | 750 802 | 124,290 | 127,414 | – 3,124 | – 3,124 | 1 335,82 | | 124,290 |
| HONDA MOTOR EUROPE LTD | P6 | 131 617 | 127,170 | 129,301 | – 2,131 | – 2,131 | 1 377,11 | 0,036 | 127,206 |
| HYUNDAI | P7 | 497 438 | 122,487 | 126,952 | – 4,465 | – 4,465 | 1 325,71 | | 122,487 |
| KIA | P8 | 455 496 | 120,460 | 129,080 | – 8,620 | – 8,620 | 1 372,27 | | 120,460 |
| MITSUBISHI MOTORS | P9 | 104 946 | 117,597 | 130,369 | – 12,772 | – 12,772 | 1 400,48 | | 117,597 |
| RENAULT | P10 | 1 631 677 | 109,568 | 124,989 | – 15,421 | – 15,422 | 1 282,75 | | 109,568 |
| SUZUKI POOL | P11/ND | 233 152 | 114,892 | 123,114 | – 8,222 | – 8,223 | 1 079,05 | | 114,892 |
| TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER | P12/ND | 229 124 | 151,667 | 178,025 | – 26,358 | – 26,358 | 1 953,18 | | 151,667 |
| VW GROUP PC (1) | P13 | | | | | | | | |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

Heiteühenduse nimi

Heiteühendus

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (100 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Ökoinnovatsioonist tulenev CO2-heite vähenemine

Keskmine CO2-heide (100 %)

BMW GROUP

P1

983 176

121,621

138,147

– 16,526

– 16,526

1 570,67

0,173

121,794

DAIMLER AG

P2

961 406

126,924

139,690

– 13,058

– 13,061

1 604,44

0,087

127,011

FCA ITALY SPA

P3

976 026

119,169

123,455

– 4,286

– 4,288

1 249,19

119,169

FORD-WERKE GMBH

P4

1 024 638

120,798

129,967

– 9,169

– 9,172

1 391,68

120,798

GENERAL MOTORS

P5

750 802

124,290

127,414

– 3,124

– 3,124

1 335,82

124,290

HONDA MOTOR EUROPE LTD

P6

131 617

127,170

129,301

– 2,131

– 2,131

1 377,11

0,036

127,206

HYUNDAI

P7

497 438

122,487

126,952

– 4,465

– 4,465

1 325,71

122,487

KIA

P8

455 496

120,460

129,080

– 8,620

– 8,620

1 372,27

120,460

MITSUBISHI MOTORS

P9

104 946

117,597

130,369

– 12,772

– 12,772

1 400,48

117,597

RENAULT

P10

1 631 677

109,568

124,989

– 15,421

– 15,422

1 282,75

109,568

SUZUKI POOL

P11/ND

233 152

114,892

123,114

– 8,222

– 8,223

1 079,05

114,892

TATA MOTORS LTD, JAGUAR CARS LTD, LAND ROVER

P12/ND

229 124

151,667

178,025

– 26,358

– 26,358

1 953,18

151,667

VW GROUP PC (1)

P13

Selgitavad märkused tabelite 1 ja 2 kohta

Veerg A

Tabel 1: „Tootja nimi“ – asjaomase tootja poolt komisjonile teatatud nimi või juhul, kui sellist teadet ei ole esitatud, liikmesriigi registreerimisasutuses registreeritud nimi.

Tabel 2: „Heiteühenduse nimi“ – heiteühenduse juhataja poolt esitatud heiteühenduse nimi.

Veerg B

„D“– tootjale on 2017. kalendriaastaks tehtud väiketootjat käsitlev erand vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 11 lõikele 3;

„ND“– tootjale on 2017. kalendriaastaks tehtud nišitootjat käsitlev erand vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 11 lõikele 4;

„DMD“– kohaldatakse määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 2 lõike 4 kohast de minimis erandit, st kui tootja ja temaga seotud ettevõtjate toodetud uusi sõiduautosid registreeriti 2017. aastal alla 1000, ei pea eriheite sihttaseme nõuet täitma;

„P“– tootja on vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklile 7 moodustatud heiteühenduse (loetletud tabelis 2) liige ja ühise tegutsemise leping kehtis ka 2017. aastal.

Veerg C

„Registreeritud sõiduautode arv“– kalendriaasta jooksul liikmesriikides registreeritud uute sõiduautode koguarv, kusjuures arvesse ei ole võetud selliseid registreerimisi, mis on seotud kannetega, kus sõiduki massi ja/või CO2 väärtused puuduvad, ja selliste kannetega, mida tootja ei tunnista. Muul juhul ei või liikmesriikide teatatud registreeritud sõiduautode arvu muuta.

Veerg D

„Keskmine CO2-eriheide (100 %)“– keskmine CO2-eriheide (g CO2/km), mis on arvutatud kõigi (100 %) tootjaga seostatud sõidukite põhjal. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2-eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad massi ja CO2-heite kehtivat väärtust. Keskmise CO2-eriheite puhul võetakse arvesse heite vähendamist, mis tuleneb määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 osutatud uuenduslike tehnoloogiate kasutamisest (vt ka märkus veeru I kohta).

Veerg E

„Eriheite sihttase“– heite sihttase, mis on arvutatud kõigi tootjaga seostatud sõidukite keskmise massi põhjal, kasutades määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas sätestatud valemit.

Veerg F

„Kaugus sihttasemest“– vahe veerus D esitatud keskmise CO2-eriheite ja veerus E esitatud eriheite sihttaseme vahel. Kui veerus F esitatud väärtus on positiivne, on keskmine CO2-eriheide suurem kui eriheite sihttase.

Veerg G

„Korrigeeritud kaugus sihttasemest“– kui selles veerus esitatud väärtused erinevad veerus F esitatud väärtustest, on veerus F esitatud väärtusi korrigeeritud, et võtta arvesse lubatavat viga. Lubatavat viga kohaldatakse ainult juhul, kui tootja on teatanud komisjonile kannetest, mille komisjoni määruse (EL) nr 1014/2010 (2) artikli 9 lõike 3 kohane veakood on B. Lubatav viga arvutatakse järgmise valemi põhjal:

lubatav viga = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absoluutväärtus;

AC1= keskmine CO2-eriheide, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule D);

TG1= eriheite sihttase, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule E);

AC2= keskmine CO2-eriheide, v.a identifitseerimata sõidukid;

TG2= eriheite sihttase, v.a identifitseerimata sõidukid.

Veerg H

„Keskmine mass“– tootjaga seostatud sõidukite keskmine mass (kilogrammides).

Veerg I

„Ökoinnovatsioonist tulenev CO2-heite vähenemine“– heite vähenemine, mida võetakse arvesse veerus D esitatud keskmise CO2-eriheite arvutamisel, mis tuleneb uuenduslike tehnoloogiate kasutamisest, mis annavad kontrollitud panuse CO2-heite vähenemisse ja mille komisjon on heaks kiitnud määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 kohaselt.

Veerg J

„Keskmine CO2-heide (100 %)“– keskmine CO2-eriheide, mis on arvutatud kõigi (100 %) tootjaga seostatud sõidukite põhjal. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2-eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad sõiduki massi ja CO2-heite kehtivat väärtust, kuid mis ei sisalda määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 osutatud uuenduslikest tehnoloogiatest tulenevat heite vähendamist.

---

(1)  VW Group PC heiteühenduse andmeid 2017. kalendriaasta kohta ei ole võimalik kinnitada ega muuta.

(2)  Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1014/2010 uute sõiduautode registreerimisandmete seire ja esitamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 293, 11.11.2010, lk 15).

---

II LISA

Tabel 1

VW GROUP PC heiteühendusse kuuluvate tootjate andmed 2016. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõike 5 teisele lõigule

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi | Heiteühendus ja erandid | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (100 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| AUDI AG | P14 | 783 896 | 124,968 | 138,723 | – 13,755 | – 14,046 | 1 583,27 | 124,968 |
| AUDI HUNGARIA MOTOR KFT | P14 | 9 950 | 144,517 | 130,000 | 14,517 | 14,017 | 1 392,40 | 144,517 |
| BUGATTI AUTOMOBILES SAS | P14 | 7 | 568,143 | 157,376 | 410,767 | 396,747 | 1 991,43 | 568,143 |
| QUATTRO GMBH | P14 | 9 275 | 214,612 | 147,126 | 67,486 | 67,465 | 1 767,14 | 214,612 |
| SEAT SA | P14 | 340 155 | 115,849 | 123,936 | – 8,087 | – 8,088 | 1 259,70 | 115,849 |
| SKODA AUTO AS | P14 | 627 533 | 111,894 | 124,918 | – 13,024 | – 13,189 | 1 281,20 | 111,894 |
| VOLKSWAGEN AG | P14 | 1 651 339 | 118,551 | 130,216 | – 11,665 | – 11,754 | 1 397,13 | 118,551 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tootja nimi

Heiteühendus ja erandid

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (100 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

AUDI AG

P14

783 896

124,968

138,723

– 13,755

– 14,046

1 583,27

124,968

AUDI HUNGARIA MOTOR KFT

P14

9 950

144,517

130,000

14,517

14,017

1 392,40

144,517

BUGATTI AUTOMOBILES SAS

P14

7

568,143

157,376

410,767

396,747

1 991,43

568,143

QUATTRO GMBH

P14

9 275

214,612

147,126

67,486

67,465

1 767,14

214,612

SEAT SA

P14

340 155

115,849

123,936

– 8,087

– 8,088

1 259,70

115,849

SKODA AUTO AS

P14

627 533

111,894

124,918

– 13,024

– 13,189

1 281,20

111,894

VOLKSWAGEN AG

P14

1 651 339

118,551

130,216

– 11,665

– 11,754

1 397,13

118,551

Tabel 2

VW GROUP PC heiteühendusse kuuluvate tootjate andmed 2015. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõike 5 teisele lõigule

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi | Heiteühendus ja erandid | Registreeritud sõidukite arv | Keskmine CO2-eriheide (100 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| AUDI AG | P14 | 717 933 | 126,245 | 139,941 | – 13,696 | – 13,696 | 1 589,53 | 126,834 |
| AUDI HUNGARIA MOTOR KFT | P14 | 11 710 | 142,770 | 131,387 | 11,383 | 11,383 | 1 402,36 | 142,770 |
| BUGATTI AUTOMOBILES SAS | P14 | 7 | 541,857 | 160,959 | 380,898 | 380,898 | 2 049,43 | 541,857 |
| QUATTRO GMBH | P14 | 6 313 | 224,593 | 149,793 | 74,800 | 74,800 | 1 805,11 | 224,593 |
| SEAT SA | P14 | 332 980 | 116,577 | 124,324 | – 7,747 | – 7,747 | 1 247,79 | 116,577 |
| SKODA AUTO AS | P14 | 585 553 | 115,511 | 125,552 | – 10,041 | – 10,041 | 1 274,68 | 115,511 |
| VOLKSWAGEN AG | P14 | 1 655 305 | 118,259 | 130,864 | – 12,605 | – 12,605 | 1 390,90 | 118,853 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tootja nimi

Heiteühendus ja erandid

Registreeritud sõidukite arv

Keskmine CO2-eriheide (100 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

AUDI AG

P14

717 933

126,245

139,941

– 13,696

– 13,696

1 589,53

126,834

AUDI HUNGARIA MOTOR KFT

P14

11 710

142,770

131,387

11,383

11,383

1 402,36

142,770

BUGATTI AUTOMOBILES SAS

P14

7

541,857

160,959

380,898

380,898

2 049,43

541,857

QUATTRO GMBH

P14

6 313

224,593

149,793

74,800

74,800

1 805,11

224,593

SEAT SA

P14

332 980

116,577

124,324

– 7,747

– 7,747

1 247,79

116,577

SKODA AUTO AS

P14

585 553

115,511

125,552

– 10,041

– 10,041

1 274,68

115,511

VOLKSWAGEN AG

P14

1 655 305

118,259

130,864

– 12,605

– 12,605

1 390,90

118,853

Tabel 3

VW GROUP PC heiteühendusse kuuluvate tootjate andmed 2014. kalendriaasta kohta, mis on kinnitatud või mida on muudetud vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõike 5 teisele lõigule

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja nimi | Heiteühendus ja erandid | Registreeritud sõidukite arv | Korrigeeritud keskmine CO2-heide (80 %) | Eriheite sihttase | Kaugus sihttasemest | Korrigeeritud kaugus sihttasemest | Keskmine mass | Keskmine CO2-heide (100 %) |
| AUDI AG | P12 | 683 752 | 121,362 | 138,499 | – 17,137 | – 17,137 | 1 557,98 | 131,253 |
| AUDI HUNGARIA MOTOR KFT | P12 | 5 018 | 145,034 | 131,858 | 13,176 | 13,176 | 1 412,66 | 151,730 |
| BENTLEY MOTORS LTD | P12 | 2 249 | 285,434 | 181,668 | 103,766 | 103,670 | 2 502,60 | 301,128 |
| BUGATTI AUTOMOBILES SAS | P12 | 17 | 552,846 | 160,388 | 392,458 | 392,458 | 2 036,94 | 558,647 |
| AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA | P12 | 510 | 317,490 | 144,398 | 173,092 | 173,092 | 1 687,06 | 328,422 |
| QUATTRO GMBH | P12 | 4 874 | 225,943 | 153,011 | 72,932 | 72,932 | 1 875,52 | 236,635 |
| SEAT SA | P12 | 316 545 | 110,877 | 124,039 | – 13,162 | – 13,164 | 1 241,57 | 117,265 |
| SKODA AUTO AS | P12 | 546 133 | 114,628 | 125,591 | – 10,963 | – 11,034 | 1 275,52 | 120,968 |
| VOLKSWAGEN AG | P12 | 1 549 589 | 113,030 | 130,532 | – 17,502 | – 17,605 | 1 383,64 | 123,868 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Tootja nimi

Heiteühendus ja erandid

Registreeritud sõidukite arv

Korrigeeritud keskmine CO2-heide (80 %)

Eriheite sihttase

Kaugus sihttasemest

Korrigeeritud kaugus sihttasemest

Keskmine mass

Keskmine CO2-heide (100 %)

AUDI AG

P12

683 752

121,362

138,499

– 17,137

– 17,137

1 557,98

131,253

AUDI HUNGARIA MOTOR KFT

P12

5 018

145,034

131,858

13,176

13,176

1 412,66

151,730

BENTLEY MOTORS LTD

P12

2 249

285,434

181,668

103,766

103,670

2 502,60

301,128

BUGATTI AUTOMOBILES SAS

P12

17

552,846

160,388

392,458

392,458

2 036,94

558,647

AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA

P12

510

317,490

144,398

173,092

173,092

1 687,06

328,422

QUATTRO GMBH

P12

4 874

225,943

153,011

72,932

72,932

1 875,52

236,635

SEAT SA

P12

316 545

110,877

124,039

– 13,162

– 13,164

1 241,57

117,265

SKODA AUTO AS

P12

546 133

114,628

125,591

– 10,963

– 11,034

1 275,52

120,968

VOLKSWAGEN AG

P12

1 549 589

113,030

130,532

– 17,502

– 17,605

1 383,64

123,868

Selgitavad märkused tabelite 1, 2 ja 3 kohta

Veerg A

„Tootja nimi“– asjaomase tootja poolt komisjonile teatatud nimi või juhul, kui sellist teadet ei ole esitatud, liikmesriigi registreerimisasutuses registreeritud nimi.

Veerg B

Tootja kuulub VW GROUP PC heiteühendusse (P12 või P14), mis on moodustatud vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklile 7 ning ühise tegutsemise leping kehtis 2014., 2015. ja 2016. kalendriaastal. Ühegi kõnealuse kalendriaasta kohta ei ole aga võimalik kinnitada ega muuta VW GROUP PC heiteühenduse esialgseid andmeid.

Veerg C

„Registreeritud sõiduautode arv“– kalendriaasta jooksul liikmesriikides registreeritud uute sõiduautode koguarv, kusjuures arvesse ei ole võetud selliseid registreerimisi, mis on seotud kannetega, kus sõiduki massi ja/või CO2 väärtused puuduvad, ja selliste kannetega, mida tootja ei tunnista. Muul juhul ei või liikmesriikide teatatud registreeritud sõiduautode arvu muuta.

Veerg D

Tabelid 1, 2 ja 3: „Keskmine CO2-eriheide (100 %)“ – keskmine CO2-eriheide (g CO2/km), mis on arvutatud kõigi (100 %) tootjaga seostatud sõidukite põhjal. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2-eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad massi ja CO2-heite kehtivat väärtust. Keskmise CO2-eriheite puhul võetakse arvesse heite vähendamist, mis tuleneb määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 osutatud uuenduslike tehnoloogiate kasutamisest ning tabelis 2 ja 3 võetakse arvesse heite vähendamist, mis tulenevad määruse (EL) nr 443/2009 artikli 5 sätetes käsitletud erisoodustustest ja kõnealuse määruse artiklis 6 käsitletud E85 kasutamisest.

Tabel 3: „Korrigeeritud keskmine CO2-heide (80 %)“ – keskmine CO2 eriheide, mis on arvutatud tootja autopargi 80 % kõige väiksema heitega sõiduki põhjal vastavalt määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 4 teise lõigu kolmandale taandele ja komisjoni teatise KOM(2010) 657 (lõplik) (1) punktile 4.

Veerg E

„Eriheite sihttase“– heite sihttase, mis on arvutatud kõigi tootjaga seostatud sõidukite keskmise massi põhjal, kasutades määruse (EÜ) nr 443/2009 I lisas sätestatud valemit.

Veerg F

„Kaugus sihttasemest“– vahe veerus D esitatud keskmise CO2-eriheite ja veerus E esitatud eriheite sihttaseme vahel. Kui veerus F esitatud väärtus on positiivne, on keskmine CO2-eriheide suurem kui eriheite sihttase.

Veerg G

„Korrigeeritud kaugus sihttasemest“– kui selles veerus esitatud väärtused erinevad veerus F esitatud väärtustest, on veerus F esitatud väärtusi korrigeeritud, et võtta arvesse lubatavat viga. Veamäära kohaldatakse ainult juhul, kui tootja on teatanud komisjonile kannetest, mille määruse (EL) nr 1014/2010 artikli 9 lõike 3 kohane veakood on B. Lubatav viga arvutatakse järgmise valemi põhjal:

lubatav viga = [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] absoluutväärtus;

AC1= keskmine CO2-eriheide, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule D);

TG1= eriheite sihttase, k.a identifitseerimata sõidukid (vastavalt veerule E);

AC2= keskmine CO2-eriheide, v.a identifitseerimata sõidukid;

TG2= eriheite sihttase, v.a identifitseerimata sõidukid.

Veerg H

„Keskmine mass“– tootjaga seostatud sõidukite keskmine mass (kilogrammides).

Veerg I

Tabelid 1, 2 ja 3: „Keskmine CO2-heide (100 %)“ – keskmine CO2-eriheide, mis on arvutatud kõigi (100 %) tootjaga seostatud sõidukite põhjal. Vajaduse korral võetakse keskmise CO2-eriheite puhul arvesse vigu, millest on asjaomane tootja komisjonile teatanud. Arvutamisel on kasutatud kandeid, mis sisaldavad sõiduki massi ja CO2-heite kehtivat väärtust, kuid mis ei sisalda määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 osutatud uuenduslikest tehnoloogiatest tulenevat heite vähendamist. 2014. ja 2015. kalendriaastal (tabelid 2 ja 3) jäetakse arvestusest välja ka heite vähendamised, mis tulenevad määruse (EL) nr 443/2009 artikli 5 sätetes käsitletud erisoodustustest ja kõnealuse määruse artiklis 6 käsitletud E85 kasutamisest.

---

(1)  Komisjoni 10. novembri 2010. aasta teatis uute sõiduautode registreerimisandmete seire ja esitamise kohta (KOM(2010) 657 lõplik).

---