# Uradni list L 88/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 88 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6229. marec 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 88

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6229. marec 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/528 z dne 6. novembra 2018 o sklenitvi Sporazuma, v imenu Unije, o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Kraljevine Maroko v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2019/529 z dne 28. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) 2019/124 glede nekaterih ribolovnih možnosti | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/530 z dne 27. marca 2019 o določitvi referenčnih laboratorijev Evropske unije za škodljive organizme rastlin, in sicer insekte in pršice, ogorčice, bakterije, glive in oomicete, viruse, viroide in fitoplazme | 19 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/531 z dne 27. marca 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc | 23 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/532 z dne 28. marca 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2378 glede standardnih obrazcev, vključno z jezikovno ureditvijo, za obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča | 25 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/533 z dne 28. marca 2019 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2020, 2021 in 2022 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter za oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (
  1
  ) | 28 |
| | | PRIPOROČILA |
| | * | Priporočilo Komisije (EU) 2019/534 z dne 26. marca 2019 Kibernetska varnost omrežij 5G | 42 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/528 z dne 6. novembra 2018 o sklenitvi Sporazuma, v imenu Unije, o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Kraljevine Maroko v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA)

1

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2019/529 z dne 28. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) 2019/124 glede nekaterih ribolovnih možnosti

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/530 z dne 27. marca 2019 o določitvi referenčnih laboratorijev Evropske unije za škodljive organizme rastlin, in sicer insekte in pršice, ogorčice, bakterije, glive in oomicete, viruse, viroide in fitoplazme

19

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/531 z dne 27. marca 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

23

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/532 z dne 28. marca 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2378 glede standardnih obrazcev, vključno z jezikovno ureditvijo, za obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča

25

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/533 z dne 28. marca 2019 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2020, 2021 in 2022 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter za oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (
  1
  )

1

28

PRIPOROČILA

*

Priporočilo Komisije (EU) 2019/534 z dne 26. marca 2019 Kibernetska varnost omrežij 5G

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/528

z dne 6. novembra 2018

o sklenitvi Sporazuma, v imenu Unije, o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Kraljevine Maroko v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 186 v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa sodelovanje Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: program PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Sklep (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa sodelovanje Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: program PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic.

| (2) | Kraljevina Maroko (v nadaljnjem besedilu: Maroko) je izrazila željo, da se pridruži programu PRIMA kot sodelujoča država, ki je enakopravna z državami članicami in tretjimi državami, pridruženimi okvirnemu programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020, ki sodelujejo v programu PRIMA. |
| --- | --- |

(2)

Kraljevina Maroko (v nadaljnjem besedilu: Maroko) je izrazila željo, da se pridruži programu PRIMA kot sodelujoča država, ki je enakopravna z državami članicami in tretjimi državami, pridruženimi okvirnemu programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020, ki sodelujejo v programu PRIMA.

| (3) | V skladu s členom 1(2) Sklepa (EU) 2017/1324 Maroko postane sodelujoča država v programu PRIMA s sklenitvijo mednarodnega sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Unijo, v katerem so določeni pogoji za njegovo sodelovanje v programu PRIMA. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 1(2) Sklepa (EU) 2017/1324 Maroko postane sodelujoča država v programu PRIMA s sklenitvijo mednarodnega sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Unijo, v katerem so določeni pogoji za njegovo sodelovanje v programu PRIMA.

| (4) | V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/639 (3) je bil Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Kraljevine Maroko v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), podpisan 10. aprila 2018 s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/639 (3) je bil Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Kraljevine Maroko v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), podpisan 10. aprila 2018 s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

| (5) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(5)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Kraljevine Maroko v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), se odobri v imenu Unije (4).

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije poda uradno obvestilo iz člena 5(2) Sporazuma (5).

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 6. novembra 2018

Za Svet

Predsednik

H. LÖGER

---

(1)  Odobritev z dne 2. oktobra 2018 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (UL L 185, 18.7.2017, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2018/639 z dne 19. marca 2018 o podpisu v imenu Unije in začasni uporabi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Kraljevine Maroko v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (UL L 106, 26.4.2018, str. 1).

3

(4)  Besedilo Sporazuma je bilo objavljeno v UL L 106, 26.4.2018, str. 3, skupaj s sklepom o podpisu.

4

(5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

5

Uradnem listu Evropske unije

---

UREDBE

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/3

---

UREDBA SVETA (EU) 2019/529

z dne 28. marca 2019

o spremembi Uredbe (EU) 2019/124 glede nekaterih ribolovnih možnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2019/124 (1) določa ribolovne možnosti za leto 2019 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2019/124 (1) določa ribolovne možnosti za leto 2019 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije.

| (2) | Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) se je na letnem zasedanju 2018 odločila obdržati ohranitvene ukrepe za mečarico in tropske tune. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) se je na letnem zasedanju 2018 odločila obdržati ohranitvene ukrepe za mečarico in tropske tune. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.

| (3) | Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) je na letnem zasedanju leta 2019 sprejela nove omejitve ulova za čilskega šura (Trachurus murphyi) in odobrila raziskovalni ribolov zobatih rib (Dissostichus spp.) Veljavne ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. |
| --- | --- |

(3)

Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) je na letnem zasedanju leta 2019 sprejela nove omejitve ulova za čilskega šura (Trachurus murphyi) in odobrila raziskovalni ribolov zobatih rib (Dissostichus spp.) Veljavne ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.

| (4) | V Uredbi (EU) 2019/124 je bil celotni dovoljeni ulov (TAC) za pravo peščenko v razdelkih Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) 2a in 3a ter na podobmočju ICES 4 določen na nič. Prava peščenka je kratkoživa vrsta, za katero je ustrezno znanstveno mnenje na voljo šele v drugi polovici februarja, čeprav se ribolovne dejavnosti začnejo že aprila. |
| --- | --- |

(4)

V Uredbi (EU) 2019/124 je bil celotni dovoljeni ulov (TAC) za pravo peščenko v razdelkih Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) 2a in 3a ter na podobmočju ICES 4 določen na nič. Prava peščenka je kratkoživa vrsta, za katero je ustrezno znanstveno mnenje na voljo šele v drugi polovici februarja, čeprav se ribolovne dejavnosti začnejo že aprila.

| (5) | Omejitve ulova za pravo peščenko v razdelkih ICES 2a in 3a ter na podobmočju ICES 4 bi bilo zdaj treba spremeniti v skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES, izdanim 22. februarja 2019, in sicer za pristop največjega trajnostnega donosa in – v zvezi z nekaterimi območji upravljanja – za previdnostni pristop. |
| --- | --- |

(5)

Omejitve ulova za pravo peščenko v razdelkih ICES 2a in 3a ter na podobmočju ICES 4 bi bilo zdaj treba spremeniti v skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES, izdanim 22. februarja 2019, in sicer za pristop največjega trajnostnega donosa in – v zvezi z nekaterimi območji upravljanja – za previdnostni pristop.

| (6) | Omejitve napora ribiških plovil Unije na območju Konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) temeljijo na informacijah iz ribolovnih načrtov ter načrtov zmogljivosti in gojenja za tuna, ki jih države članice sporočijo Komisiji. Te omejitve napora se sporočajo prek načrta Unije, ki ga je ICCAT odobrila na vmesnem sestanku 2. panela 4. in 5. marca 2019. Določiti bi jih bilo treba v sklopu ribolovnih možnosti. |
| --- | --- |

(6)

Omejitve napora ribiških plovil Unije na območju Konvencije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) temeljijo na informacijah iz ribolovnih načrtov ter načrtov zmogljivosti in gojenja za tuna, ki jih države članice sporočijo Komisiji. Te omejitve napora se sporočajo prek načrta Unije, ki ga je ICCAT odobrila na vmesnem sestanku 2. panela 4. in 5. marca 2019. Določiti bi jih bilo treba v sklopu ribolovnih možnosti.

| (7) | Uredbo (EU) 2019/124 bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (EU) 2019/124 bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Omejitve ulova iz Uredbe (EU) 2019/124 se uporabljajo od 1. januarja 2019. Zato bi bilo treba od navedenega datuma uporabljati tudi določbe o omejitvah ulova, uvedene v tej uredbi. Takšna retroaktivna uporaba ne posega v načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj zadevne ribolovne možnosti še niso bile izčrpane – |
| --- | --- |

(8)

Omejitve ulova iz Uredbe (EU) 2019/124 se uporabljajo od 1. januarja 2019. Zato bi bilo treba od navedenega datuma uporabljati tudi določbe o omejitvah ulova, uvedene v tej uredbi. Takšna retroaktivna uporaba ne posega v načeli pravne varnosti in varstva legitimnih pričakovanj, saj zadevne ribolovne možnosti še niso bile izčrpane –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2019/124 se spremeni:

| (1) | člen 27(2) se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Države članice iz odstavka 1 skupno raven bruto tonaže plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in v letu 2019 lovijo pelagične staleže, omejijo na skupno raven Unije v višini 36 102 bruto tonaže na navedenem območju.“; |
| --- | --- |

(1)

člen 27(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice iz odstavka 1 skupno raven bruto tonaže plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in v letu 2019 lovijo pelagične staleže, omejijo na skupno raven Unije v višini 36 102 bruto tonaže na navedenem območju.“;

| (2) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 28a
  Raziskovalni ribolov

  1.   Države članice lahko v letu 2019 sodelujejo v raziskovalnem ribolovu zobatih rib (Dissostichus spp.) na območju Konvencije SPRFMO samo, če je SPRFMO odobril njihov zahtevek za takšen ribolov, vključno z načrtom ribolovnih operacij in zavezo glede izvajanja načrta zbiranja podatkov.


  2.   Ribolov se izvaja samo v raziskovalnih blokih, določenih v Prilogi IJ. Ribolov v globini manj kot 750 metrov in več kot 2 000 metrov je prepovedan.


  3.   TAC je naveden v Prilogi IJ. Ribolov je omejen na eno potovanje, ki traja največ 21 zaporednih dni, in na največ 5 000 trnkov na niz, z največ 20 nizi za posamezen raziskovalni blok. Ribolov se preneha, ko se v celoti izčrpa TAC ali ko je nastavljenih in izvlečenih 100 nizov, kar je prej.“; |
| --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 28a

Raziskovalni ribolov

1.   Države članice lahko v letu 2019 sodelujejo v raziskovalnem ribolovu zobatih rib (Dissostichus spp.) na območju Konvencije SPRFMO samo, če je SPRFMO odobril njihov zahtevek za takšen ribolov, vključno z načrtom ribolovnih operacij in zavezo glede izvajanja načrta zbiranja podatkov.

2.   Ribolov se izvaja samo v raziskovalnih blokih, določenih v Prilogi IJ. Ribolov v globini manj kot 750 metrov in več kot 2 000 metrov je prepovedan.

3.   TAC je naveden v Prilogi IJ. Ribolov je omejen na eno potovanje, ki traja največ 21 zaporednih dni, in na največ 5 000 trnkov na niz, z največ 20 nizi za posamezen raziskovalni blok. Ribolov se preneha, ko se v celoti izčrpa TAC ali ko je nastavljenih in izvlečenih 100 nizov, kar je prej.“;

| 3. | priloge IA, IB, IH, IJ, III, IV. VII in VIII k Uredbi (EU) 2019/124 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

priloge IA, IB, IH, IJ, III, IV. VII in VIII k Uredbi (EU) 2019/124 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. marca 2019

Za Svet

Predsednik

G. CIAMBA

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2019/124 z dne 30. januarja 2019 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2019 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 29, 31.1.2019, str. 1).

1

---

PRILOGA

1.

| (a) | tabela z ribolovnimi možnostmi za pravo peščenko in z njo povezan prilov v vodah Unije razdelkov ICES 2a in 3a ter podobmočja ICES 4 se nadomesti z naslednjim:












  „Vrsta: | prava peščenka in z njo povezan prilov

  Ammodytes spp. | Območje: | vode Unije območij 2a, 3a in 4 (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danska | 106 387  (2) | | |
| Združeno kraljestvo | 2 325  (2) | | |
| Nemčija | 162 (2) | | |
| Švedska | 3 906  (2) | | |
| Unija | 112 780 | | |
| TAC | 112 780 | | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |
| Posebni pogoj:

  v mejah navedenih kvot na naslednjih območjih upravljanja prave peščenke, kot je opredeljeno v Prilogi IIC, ulov ne sme preseči naslednjih količin:





















  Območje | : | vode Unije območij upravljanja prave peščenke |

(a)

tabela z ribolovnimi možnostmi za pravo peščenko in z njo povezan prilov v vodah Unije razdelkov ICES 2a in 3a ter podobmočja ICES 4 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

prava peščenka in z njo povezan prilov

Ammodytes spp.

Območje:

vode Unije območij 2a, 3a in 4 (1)

Danska

106 387  (2)

Združeno kraljestvo

2 325  (2)

Nemčija

162 (2)

Švedska

3 906  (2)

Unija

112 780

TAC

112 780

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Posebni pogoj:

v mejah navedenih kvot na naslednjih območjih upravljanja prave peščenke, kot je opredeljeno v Prilogi IIC, ulov ne sme preseči naslednjih količin:

Območje

:

vode Unije območij upravljanja prave peščenke

1r

2r ()

3r

4 ()

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Danska

86 704

4 717

10 084

4 717

0

165

0

Združeno kraljestvo

1 895

103

220

103

0

4

0

Nemčija

133

7

15

7

0

0

0

Švedska

3 184

173

370

173

0

6

0

Unija

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

Skupaj

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

()  Na območjih upravljanja 2r in 4 se TAC lahko lovi samo kot TAC za spremljanje skupaj s povezanim protokolom vzorčenja za ribolov.“

| (b) | tabela ribolovnih možnosti za sinjega mola v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 in 14 se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | Sinji mol

  Micromesistius poutassou | Območje: | vode Unije in mednarodne vode območij 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 in 14
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danska | 48 813  (4) | | |
| Nemčija | 18 979  (4) | | |
| Španija | 41 383  (4)
   (5) | | |
| Francija | 33 970  (4) | | |
| Irska | 37 800  (4) | | |
| Nizozemska | 59 522  (4) | | |
| Portugalska | 3 844  (4)
   (5) | | |
| Švedska | 12 075  (4) | | |
| Združeno kraljestvo | 63 341  (4) | | |
| Unija | 319 727  (4)
   (6) | | |
| Norveška | 99 900 | | |
| Ferski otoki | 10 000 | | |
| TAC | Ni relevantno. | | Analitski TAC
  Uporablja se člen 7(2) te uredbe. |

(b)

tabela ribolovnih možnosti za sinjega mola v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 in 14 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

Sinji mol

Micromesistius poutassou

Območje:

vode Unije in mednarodne vode območij 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 in 14

(WHB/1X14)

Danska

48 813  (4)

Nemčija

18 979  (4)

Španija

41 383  (4)
   (5)

Francija

33 970  (4)

Irska

37 800  (4)

Nizozemska

59 522  (4)

Portugalska

3 844  (4)
   (5)

Švedska

12 075  (4)

Združeno kraljestvo

63 341  (4)

Unija

319 727  (4)
   (6)

Norveška

99 900

Ferski otoki

10 000

TAC

Ni relevantno.

Analitski TAC

Uporablja se člen 7(2) te uredbe.

| (c) | tabela ribolovnih možnosti za lenga v vodah Unije območja 4 se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | Leng

  Molva molva | Območje: | vode Unije območja 4
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 26 (7) | | |
| Danska | 404 (7) | | |
| Nemčija | 250 (7) | | |
| Francija | 225 | | |
| Nizozemska | 9 | | |
| Švedska | 17 (7) | | |
| Združeno kraljestvo | 3 104  (7) | | |
| Unija | 4 035 | | |
| TAC | 4 035 | | Previdnostni TAC |

(c)

tabela ribolovnih možnosti za lenga v vodah Unije območja 4 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

Leng

Molva molva

Območje:

vode Unije območja 4

(LIN/04-C.)

Belgija

26 (7)

Danska

404 (7)

Nemčija

250 (7)

Francija

225

Nizozemska

9

Švedska

17 (7)

Združeno kraljestvo

3 104  (7)

Unija

4 035

TAC

4 035

| (d) | Dodatek se nadomesti z naslednjim:


  „Dodatek
  TAC iz člena 8(4) so naslednji:





  Za Belgijo: morski list v območju 7a; morski list – območji 7f in 7g; morski list – območje 7e; morski list – območji 8a in 8b; krilati romb v območju 7, vahnja v območjih 7b–k, 8, 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1; škamp v območju 7; trska v območju 7a; morska plošča v območjih 7f in 7g; morska plošča v območjih 7h, 7j in 7k; raže na območjih 6a, 6b, 7a–c in 7e–k. |
| --- | --- |

(d)

Dodatek se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek

TAC iz člena 8(4) so naslednji:

Za Belgijo: morski list v območju 7a; morski list – območji 7f in 7g; morski list – območje 7e; morski list – območji 8a in 8b; krilati romb v območju 7, vahnja v območjih 7b–k, 8, 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1; škamp v območju 7; trska v območju 7a; morska plošča v območjih 7f in 7g; morska plošča v območjih 7h, 7j in 7k; raže na območjih 6a, 6b, 7a–c in 7e–k.

| Za Francijo: skuša v območjih 3a in 4; vodah Unije območij 2a, 3b, 3c in podrazdelkov 22–32; atlantski sled v območjih 4, 7d in vodah Unije območja 2a; šur v vodah Unije območij 4b, 4c in 7d; mol v območjih 7b–k; vahnja v območjih 7b–k, 8, 9 in 10; vodah Unije območja CECAF 34.1.1; morski list v območjih 7f in 7g; mol v območju 8; okati ribon v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 6, 7 in 8; merjaščevka v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 6, 7 in 8; skuša v območjih 6, 7, 8a, 8b, 8d in 8e; vodah Unije in mednarodnih vodah območja 5b; mednarodnih vodah območij 2a, 12 in 14; raže v vodah Unije območij 6a, 6b, 7a–c in 7e–k, raže v vodah Unije območja 7d, raže v vodah Unije območij 8 in 9; valovito progasta raža v vodah Unije območij 7d in 7e. |
| --- |

Za Francijo: skuša v območjih 3a in 4; vodah Unije območij 2a, 3b, 3c in podrazdelkov 22–32; atlantski sled v območjih 4, 7d in vodah Unije območja 2a; šur v vodah Unije območij 4b, 4c in 7d; mol v območjih 7b–k; vahnja v območjih 7b–k, 8, 9 in 10; vodah Unije območja CECAF 34.1.1; morski list v območjih 7f in 7g; mol v območju 8; okati ribon v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 6, 7 in 8; merjaščevka v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 6, 7 in 8; skuša v območjih 6, 7, 8a, 8b, 8d in 8e; vodah Unije in mednarodnih vodah območja 5b; mednarodnih vodah območij 2a, 12 in 14; raže v vodah Unije območij 6a, 6b, 7a–c in 7e–k, raže v vodah Unije območja 7d, raže v vodah Unije območij 8 in 9; valovito progasta raža v vodah Unije območij 7d in 7e.

| Za Irsko: morska spaka v območju 6; vodah Unije in mednarodnih vodah območja 5b mednarodnih vodah območij 12 in 14; morska spaka v območju 7; škamp v funkcionalni enoti 16 podobmočja ICES 7. |
| --- |

Za Irsko: morska spaka v območju 6; vodah Unije in mednarodnih vodah območja 5b mednarodnih vodah območij 12 in 14; morska spaka v območju 7; škamp v funkcionalni enoti 16 podobmočja ICES 7.

| Za Združeno kraljestvo: v zameno za trsko zahodno od Škotske in mola: trska v območju 6b; vodah Unije in mednarodnih vodah območja 5b zahodno od 12° 00′ Z ter območij 12 in 14; mol v območju 6; vodah Unije in mednarodnih vodah območja 5b; mednarodnih vodah območij 12 in 14; in v zameno za trsko v Keltskem morju, mola v Irskem morju in morsko ploščo v območjih 7h, 7j in 7k: trska v območjih 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 in 10; vodah Unije; vahnja v območjih 7b–k, 8, 9 in 10; vodah Unije območja CECAF 34.1.1; morski list v območjih 7h, 7j in 7k; morski list v območju 7e; morska plošča v območjih 7h, 7j in 7k. |
| --- |

Za Združeno kraljestvo: v zameno za trsko zahodno od Škotske in mola: trska v območju 6b; vodah Unije in mednarodnih vodah območja 5b zahodno od 12° 00′ Z ter območij 12 in 14; mol v območju 6; vodah Unije in mednarodnih vodah območja 5b; mednarodnih vodah območij 12 in 14; in v zameno za trsko v Keltskem morju, mola v Irskem morju in morsko ploščo v območjih 7h, 7j in 7k: trska v območjih 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 in 10; vodah Unije; vahnja v območjih 7b–k, 8, 9 in 10; vodah Unije območja CECAF 34.1.1; morski list v območjih 7h, 7j in 7k; morski list v območju 7e; morska plošča v območjih 7h, 7j in 7k.

2.

| (a) | tabela ribolovnih možnosti za sleda v vodah Unije, vodah Ferskih otokov, norveških vodah in mednarodnih vodah območij 1 in 2 se nadomesti z naslednjim:






  „Vrsta: | Atlantski sled

  Clupea harengus | Območje: | vode Unije, vode Ferskih otokov, norveške vode ter mednarodne vode območij 1 in 2
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 13 (8) | | |
| Danska | 13 129  (8) | | |
| Nemčija | 2 299  (8) | | |
| Španija | 43 (8) | | |
| Francija | 566 (8) | | |
| Irska | 3 399  (8) | | |
| Nizozemska | 4 698  (8) | | |
| Poljska | 664 (8) | | |
| Portugalska | 43 (8) | | |
| Finska | 203 (8) | | |
| Švedska | 4 865  (8) | | |
| Združeno kraljestvo | 8 393  (8) | | |
| Unija | 38 315  (8) | | |
| Ferski otoki | 4 500  (9)
   (10) | | |
| Norveška | 34 484  (9)
   (11) | | |
| TAC | 588 562 | | Analitski TAC |
| Posebni pogoj:

  v mejah navedenih kvot na naslednjih območjih ulov ne sme preseči spodaj navedenih količin: | norveške vode severno od 62° S in ribolovno območje okrog otoka Jan Mayen (HER/*2AJMN) |
| | 34 484 |
| | območji 2 in 5b severno od 62° S (vode Ferskih otokov) (HER/*25B-F) |
| Belgija | 2 |
| Danska | 1 541 |
| Nemčija | 270 |
| Španija | 5 |
| Francija | 67 |
| Irska | 399 |
| Nizozemska | 552 |
| Poljska | 78 |
| Portugalska | 5 |
| Finska | 24 |
| Švedska | 571 |
| Združeno kraljestvo | 986“ |

(a)

tabela ribolovnih možnosti za sleda v vodah Unije, vodah Ferskih otokov, norveških vodah in mednarodnih vodah območij 1 in 2 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

Atlantski sled

Clupea harengus

Območje:

vode Unije, vode Ferskih otokov, norveške vode ter mednarodne vode območij 1 in 2

(HER/1/2-)

Belgija

13 (8)

Danska

13 129  (8)

Nemčija

2 299  (8)

Španija

43 (8)

Francija

566 (8)

Irska

3 399  (8)

Nizozemska

4 698  (8)

Poljska

664 (8)

Portugalska

43 (8)

Finska

203 (8)

Švedska

4 865  (8)

Združeno kraljestvo

8 393  (8)

Unija

38 315  (8)

Ferski otoki

4 500  (9)
   (10)

Norveška

34 484  (9)
   (11)

TAC

588 562

Posebni pogoj:

Posebni pogoj:

v mejah navedenih kvot na naslednjih območjih ulov ne sme preseči spodaj navedenih količin:

norveške vode severno od 62° S in ribolovno območje okrog otoka Jan Mayen (HER/*2AJMN)

34 484

območji 2 in 5b severno od 62° S (vode Ferskih otokov) (HER/*25B-F)

Belgija

2

Danska

1 541

Nemčija

270

Španija

5

Francija

67

Irska

399

Nizozemska

552

Poljska

78

Portugalska

5

Finska

24

Švedska

571

Združeno kraljestvo

986“

| (b) | tabela ribolovnih možnosti za trsko v grenlandskih vodah območja NAFO 1F in grenlandskih vodah območij 5, 12 in 14 se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | Trska

  Gadus morhua | Območje: | grenlandske vode območja NAFO 1F in grenlandske vode območij 5, 12 in 14
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | 1 636  (12) | | |
| Združeno kraljestvo | 364 (12) | | |
| Unija | 2 000  (12) | | |
| TAC | Ni relevantno. | | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

(b)

tabela ribolovnih možnosti za trsko v grenlandskih vodah območja NAFO 1F in grenlandskih vodah območij 5, 12 in 14 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

Vrsta:

Trska

Gadus morhua

Gadus morhua

Območje:

Območje:

grenlandske vode območja NAFO 1F in grenlandske vode območij 5, 12 in 14

(COD/N1GL14)

Nemčija

1 636  (12)

12

Združeno kraljestvo

364 (12)

12

Unija

2 000  (12)

12

TAC

Ni relevantno.

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| (c) | tabela ribolovnih možnosti za rdečega okuna (pelagični) v grenlandskih vodah območja NAFO 1F in grenlandskih vodah območij 5, 12 in 14 se nadomesti z naslednjim:









  „Vrsta: | Rdeči okuni (pelagični)

  Sebastes spp. | Območje: | grenlandske vode območja NAFO 1F in grenlandske vode območij 5, 12 in 14
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | 765 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Francija | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Združeno kraljestvo | 5 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Unija | 774 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Norveška | 561 (13)
   (14) | | |
| Ferski otoki | 0 (13)
   (14)
   (16) | | |
| TAC | Ni relevantno. | | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

(c)

tabela ribolovnih možnosti za rdečega okuna (pelagični) v grenlandskih vodah območja NAFO 1F in grenlandskih vodah območij 5, 12 in 14 se nadomesti z naslednjim:

„Vrsta:

Vrsta:

Rdeči okuni (pelagični)

Sebastes spp.

Sebastes

Območje:

Območje:

grenlandske vode območja NAFO 1F in grenlandske vode območij 5, 12 in 14

(RED/N1G14P)

Nemčija

765 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Francija

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Združeno kraljestvo

5 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Unija

774 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Norveška

561 (13)
   (14)

13

14

Ferski otoki

0 (13)
   (14)
   (16)

13

14

16

TAC

Ni relevantno.

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

3.

„PRILOGA IH

OBMOČJE KONVENCIJE WCPFC

| Vrsta: | mečarica

  Xiphias gladius | Območje: | območje konvencije WCPFC južno od 20° J
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Unija | 3 170,36 | | |
| TAC | Ni relevantno. | | Previdnostni TAC |

Vrsta:

mečarica

Xiphias gladius

Območje:

območje konvencije WCPFC južno od 20° J

(SWO/F7120S)

Unija

3 170,36

TAC

Ni relevantno.

4.

„PRILOGA IJ

OBMOČJE KONVENCIJE SPRFMO

| Vrsta: | Čilski šur

  Trachurus murphyi | Območje: | območje Konvencije SPRFMO
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | 9 079,65 | | |
| Nizozemska | 9 841,41 | | |
| Litva | 6 317,86 | | |
| Poljska | 10 863,08 | | |
| Unija | 36 102 | | |
| TAC | Ni relevantno. | | Analitski TAC
  Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.
  Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Vrsta:

Čilski šur

Trachurus murphyi

Območje:

območje Konvencije SPRFMO

(CJM/SPRFMO)

Nemčija

9 079,65

Nizozemska

9 841,41

Litva

6 317,86

Poljska

10 863,08

Unija

36 102

TAC

Ni relevantno.

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

| Vrsta: | Zobate ribe

  Dissostichus spp. | Območje: | območje Konvencije SPRFMO
  (TOP/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 45 (17) | | Previdnostni TAC |

Vrsta:

Zobate ribe

Dissostichus spp.

Območje:

območje Konvencije SPRFMO

(TOP/SPRFMO)

TAC

45 (17)

5.

„PRILOGA III

NAJVEČJE ŠTEVILO DOVOLJENJ ZA RIBOLOV ZA RIBIŠKA PLOVILA UNIJE, KI LOVIJO V VODAH TRETJIH DRŽAV

| Ribolovno območje | Ribolov | Število dovoljenj za ribolov | Razdelitev dovoljenj za ribolov med države članice | Največje število prisotnih plovil v katerem koli trenutku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norveške vode in ribolovno območje okrog otoka Jan Mayen | Atlantski sled, severno od 62° 00′ S | 77 | DK | 25 | 57 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| UK | 18 |
| Pridnene vrste, severno od 62° 00′ S | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Nedodeljeno | 2 |
| Skuša (18) | Ni relevantno. | Ni relevantno. | 70 |
| Vrste za industrijsko uporabo, južno od 62° 00′ S | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Vode Ferskih otokov | Ves ribolov z vlečno mrežo s plovili dolžine največ 180 čevljev na območju od 12 do 21 milj od osnovnih črt Ferskih otokov | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| Usmerjeni ribolov trske in vahnje z mrežo z očesom velikosti najmanj 135 mm, omejen na območje južno od 62° 28′ S in vzhodno od 6° 30′ Z | 8 (19) | Ni relevantno. | 4 |
| Ribolov z vlečno mrežo zunaj 21 milj od osnovne črte Ferskih otokov. V obdobju od 1. marca do 31. maja in od 1. oktobra do 31. decembra lahko ta plovila lovijo na območju med 61° 20′ S in 62° 00′ S ter med 12 in 21 miljami od osnovnih črt. | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| Ribolov modrega lenga z vlečno mrežo z očesom velikosti najmanj 100 mm na območju južno od 61° 30′ S in zahodno od 9° 00′ Z, na območju med 7° 00′ Z in 9° 00′ Z južno od 60° 30′ S ter na območju jugozahodno od črte med 60° 30′ S, 7° 00′ Z in 60° 00′ S, 6° 00′ Z | 70 | DE (20) | 8 | 20 (21) |
| FR (20) | 12 |
| Usmerjeni ribolov saja z vlečno mrežo z očesom velikosti najmanj120 mm in možnostjo uporabe okroglih jermenov okrog vreče | 70 | Ni relevantno. | 22 (21) |
| Ribolov sinjega mola. Skupno število dovoljenj za ribolov se lahko poveča za štiri plovila, združena v pare, če ferski organi uvedejo posebna pravila za dostop na območje, imenovano „glavno ribolovno območje za sinjega mola“ | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Ribolov s parangalom | 10 | UK | 10 | 6 |
| Skuša | 20 | DK | 2 | 12 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| UK | 6 |
| Sled, severno od 62° 00′ S | 20 | DK | 5 | 20 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |
| 1, 2b (22) | Ribolov snežnega morskega pajka z vršami | 20 | EE | 1 | Ni relevantno |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Ribolovno območje

Ribolov

Število dovoljenj za ribolov

Razdelitev dovoljenj za ribolov med države članice

Največje število prisotnih plovil v katerem koli trenutku

Norveške vode in ribolovno območje okrog otoka Jan Mayen

Atlantski sled, severno od 62° 00′ S

77

DK

25

57

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

UK

18

Pridnene vrste, severno od 62° 00′ S

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Nedodeljeno

2

Skuša (18)

Ni relevantno.

Ni relevantno.

70

Vrste za industrijsko uporabo, južno od 62° 00′ S

480

DK

450

150

UK

30

Vode Ferskih otokov

Ves ribolov z vlečno mrežo s plovili dolžine največ 180 čevljev na območju od 12 do 21 milj od osnovnih črt Ferskih otokov

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Usmerjeni ribolov trske in vahnje z mrežo z očesom velikosti najmanj 135 mm, omejen na območje južno od 62° 28′ S in vzhodno od 6° 30′ Z

8 (19)

Ni relevantno.

4

Ribolov z vlečno mrežo zunaj 21 milj od osnovne črte Ferskih otokov. V obdobju od 1. marca do 31. maja in od 1. oktobra do 31. decembra lahko ta plovila lovijo na območju med 61° 20′ S in 62° 00′ S ter med 12 in 21 miljami od osnovnih črt.

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Ribolov modrega lenga z vlečno mrežo z očesom velikosti najmanj 100 mm na območju južno od 61° 30′ S in zahodno od 9° 00′ Z, na območju med 7° 00′ Z in 9° 00′ Z južno od 60° 30′ S ter na območju jugozahodno od črte med 60° 30′ S, 7° 00′ Z in 60° 00′ S, 6° 00′ Z

70

DE (20)

8

20 (21)

FR (20)

12

Usmerjeni ribolov saja z vlečno mrežo z očesom velikosti najmanj120 mm in možnostjo uporabe okroglih jermenov okrog vreče

70

Ni relevantno.

22 (21)

Ribolov sinjega mola. Skupno število dovoljenj za ribolov se lahko poveča za štiri plovila, združena v pare, če ferski organi uvedejo posebna pravila za dostop na območje, imenovano „glavno ribolovno območje za sinjega mola“

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Ribolov s parangalom

10

UK

10

6

Skuša

20

DK

2

12

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

UK

6

Sled, severno od 62° 00′ S

20

DK

5

20

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

1, 2b (22)

Ribolov snežnega morskega pajka z vršami

20

EE

1

Ni relevantno

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

6.

„PRILOGA IV

OBMOČJE KONVENCIJE ICCAT
   (23)

| 1. | Največje število plovil Unije za prevoz vabe in plovil Unije, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku






  Španija | 60 |
| --- | --- | --- |
| Francija | 37 |
| Unija | 97 |

1.

Španija

60

Francija

37

Unija

97

| 2. | Največje število plovil Unije za mali obalni ribolov, za katera je bil odobren dejavni ribolov tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju






  Španija | 364 |
| --- | --- | --- |
| Francija | 130 |
| Italija | 30 |
| Ciper | 20 (24) |
| Malta | 54 (24) |
| Unija | 598 |

2.

Španija

364

Francija

130

Italija

30

Ciper

20 (24)

Malta

54 (24)

Unija

598

| 3. | Največje število ribiških plovil Unije, ki imajo dovoljenje za dejavni ribolov tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Jadranskem morju za namene gojenja






  Hrvaška | 16 |
| --- | --- | --- |
| Italija | 12 |
| Unija | 28 |

3.

Hrvaška

16

Italija

12

Unija

28

| 4. | Največje število in skupna zmogljivost v bruto tonaži ribiških plovil vsake države članice, ki se jim lahko dovolijo ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju

  Tabela A | Število ribiških plovil (25) |
| --- | --- | --- |
| | Ciper (26) | Grčija (27) | Hrvaška | Italija | Francija | Španija | Malta (28) | Portugalska |
| Plovila z zaporno plavarico | 1 | 1 (29) | 16 | 19 | 22 | 6 | 1 | 0 |
| Plovila (za ribolov) s parangali | 23 (30) | 0 | 0 | 35 | 8 | 49 | 61 | 0 |
| Plovilo za prevoz vabe | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 69 | 0 | 76 (31) |
| Plovilo z ročnimi ribiškimi vrvicami | 0 | 0 | 12 | 0 | 33 (32) | 1 | 0 | 0 |
| Plovilo z vlečno mrežo | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| V majhnem obsegu | 0 | 13 | 0 | 0 | 130 | 599 | 52 | 0 |
| Druga plovila za mali obalni ribolov (33) | 0 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.

Tabela A

Število ribiških plovil (25)

Ciper (26)

Grčija (27)

Hrvaška

Italija

Francija

Španija

Malta (28)

Portugalska

Plovila z zaporno plavarico

1

1 (29)

16

19

22

6

1

0

Plovila (za ribolov) s parangali

23 (30)

0

0

35

8

49

61

0

Plovilo za prevoz vabe

0

0

0

0

37

69

0

76 (31)

Plovilo z ročnimi ribiškimi vrvicami

0

0

12

0

33 (32)

1

0

0

Plovilo z vlečno mrežo

0

0

0

0

57

0

0

0

V majhnem obsegu

0

13

0

0

130

599

52

0

Druga plovila za mali obalni ribolov (33)

0

42

0

0

0

0

0

0

Tabela B

| | Skupna zmogljivost v bruto tonaži |
| --- | --- |
| | Ciper | Hrvaška | Grčija | Italija | Francija | Španija | Malta |
| Plovila z zaporno plavarico | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno |
| Plovila s parangali | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno |
| Plovila za prevoz vabe | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno |
| Plovila z ročnimi ribiškimi vrvicami | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno |
| Plovila z vlečnimi mrežami | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno |
| Druga plovila za mali obalni ribolov | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno | Se določi naknadno |

Skupna zmogljivost v bruto tonaži

Ciper

Hrvaška

Grčija

Italija

Francija

Španija

Malta

Plovila z zaporno plavarico

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Plovila s parangali

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Plovila za prevoz vabe

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Plovila z ročnimi ribiškimi vrvicami

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Plovila z vlečnimi mrežami

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Druga plovila za mali obalni ribolov

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Se določi naknadno

| 5. | Največje število pasti, ki se uporabljajo pri ribolovu tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter jih odobrijo posamezne države članice






  Država članica | Število pasti (34) |
| --- | --- | --- |
| Španija | 5 |
| Italija | 6 |
| Portugalska | 3 |

5.

Država članica

Število pasti (34)

Španija

5

Italija

6

Portugalska

3

| 6. | Največja zmogljivost gojenja in pitanja tuna za posamezno državo članico in največji vnos divjega ulovljenega tuna, ki ga lahko posamezna država članica dodeli svojim ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju

  Tabela A








  Največja zmogljivost pitanja in gojenja tuna |
| --- | --- |
| | Število ribogojnic | Zmogljivost (v tonah) |
| Španija | 10 | 11 852 |
| Italija | 13 | 12 600 |
| Grčija | 2 | 2 100 |
| Ciper | 3 | 3 000 |
| Hrvaška | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |

6.

Tabela A

Največja zmogljivost pitanja in gojenja tuna

Število ribogojnic

Zmogljivost (v tonah)

Španija

10

11 852

Italija

13

12 600

Grčija

2

2 100

Ciper

3

3 000

Hrvaška

7

7 880

Malta

6

12 300

Tabela B
   (35)
   (36)

| Največji vnos divjega ulovljenega tuna (v tonah) |
| --- |
| Španija | 7 000 |
| Italija | še ni določeno |
| Grčija | še ni določeno |
| Ciper | še ni določeno |
| Hrvaška | še ni določeno |
| Malta | 8 766 |
| Portugalska | 350 |

Največji vnos divjega ulovljenega tuna (v tonah)

Španija

7 000

Italija

še ni določeno

Grčija

še ni določeno

Ciper

še ni določeno

Hrvaška

še ni določeno

Malta

8 766

Portugalska

350

| 7. | Razdelitev največjega števila ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo države članice in imajo dovoljenje za ribolov severnega belega tuna kot ciljne vrste v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 520/2007, med države članice, je:






  Država članica | Največje število plovil |
| --- | --- | --- |
| Irska | 50 |
| Španija | 730 |
| Francija | 151 |
| Združeno kraljestvo | 12 |
| Portugalska | 310 |

7.

Država članica

Največje število plovil

Irska

50

Španija

730

Francija

151

Združeno kraljestvo

12

Portugalska

310

| 8. | Največje število ribiških plovil Unije z dolžino najmanj 20 metrov, ki lovijo veleokega tuna na območju Konvencije ICCAT, je naslednje:







  Država članica | Največje število plovil z zapornimi plavaricami | Največje število plovil s parangali |
| --- | --- | --- | --- |
| Španija | 23 | 190 |
| Francija | 11 | — |
| Portugalska | — | 79 |
| Unija | 34 | 269 |

8.

Država članica

Največje število plovil z zapornimi plavaricami

Največje število plovil s parangali

Španija

23

190

Francija

11

—

Portugalska

—

79

Unija

34

269

7.

„PRILOGA VII

OBMOČJE KONVENCIJE WCPFC

Največje število ribiških plovil Unije, ki se jim dovoli ribolov mečarice na območjih južno od 20° J območja Konvencije WCPFC

| Španija | 14 |
| --- | --- |
| Unija | 14 |

Španija

14

Unija

14

8.

„PRILOGA VIII

KOLIČINSKE OMEJITVE DOVOLJENJ ZA RIBOLOV ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV, KI LOVIJO V VODAH UNIJE

| Država zastave | Ribolov | Število dovoljenj za ribolov | Največje število prisotnih plovil v katerem koli trenutku |
| --- | --- | --- | --- |
| Norveška | Atlantski sled, severno od 62° 00′ S | Se določi naknadno | Se določi naknadno |
| Ferski otoki | Skuša, območja 6a (severno od 56° 30′ S), 2a in 4a (severno od 59° S)
  Šur, območja 4, 6a (severno od 56° 30′ S), 7e, 7f in 7h | 20 | 14 |
| Atlantski sled, severno od 62° 00′ S | 20 | Se določi naknadno |
| Atlantski sled, območje 3a | 4 | 4 |
| Industrijski ribolov norveškega moliča, območji 4 in 6a (severno od 56° 30′ S) (vključno z neizogibnim prilovom sinjega mola) | 14 | 14 |
| Leng in morski menek | 20 | 10 |
| Sinji mol, območja 2, 4a, 5, 6a (severno od 56° 30′ S), 6b in 7 (zahodno od 12° 00′ Z) | 20 | 20 |
| Modri leng | 16 | 16 |
| Venezuela (37) | Hlastači (vode Francoske Gvajane) | 45 | 45 |

Država zastave

Ribolov

Število dovoljenj za ribolov

Največje število prisotnih plovil v katerem koli trenutku

Norveška

Atlantski sled, severno od 62° 00′ S

Se določi naknadno

Se določi naknadno

Ferski otoki

Skuša, območja 6a (severno od 56° 30′ S), 2a in 4a (severno od 59° S)

Šur, območja 4, 6a (severno od 56° 30′ S), 7e, 7f in 7h

20

14

Atlantski sled, severno od 62° 00′ S

20

Se določi naknadno

Atlantski sled, območje 3a

4

4

Industrijski ribolov norveškega moliča, območji 4 in 6a (severno od 56° 30′ S) (vključno z neizogibnim prilovom sinjega mola)

14

14

Leng in morski menek

20

10

Sinji mol, območja 2, 4a, 5, 6a (severno od 56° 30′ S), 6b in 7 (zahodno od 12° 00′ Z)

20

20

Modri leng

16

16

Venezuela (37)

Hlastači (vode Francoske Gvajane)

45

45

---

(1)  Brez voda znotraj šestih morskih milj od osnovnih črt Združenega kraljestva pri Shetlandskih otokih ter otokih Fair in Foula.

1

(2)  Kvoto lahko do 2 % sestavlja prilov mola in skuše (OT1/*2A3A4). Prilov mola in skuše, ki se všteva v kvoto v skladu s to določbo, in prilov vrst, ki se všteva v kvoto v skladu s členom 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.

2

(3)  Na območjih upravljanja 2r in 4 se TAC lahko lovi samo kot TAC za spremljanje skupaj s povezanim protokolom vzorčenja za ribolov.“

3

(4)  Posebni pogoj: od celotne količine za dostop v višini 22 500 ton za Unijo lahko države članice v vodah Ferskih otokov (WHB/*05-F.) ulovijo naslednji odstotek svojih kvot: 7 %

4

(5)  Ta kvota se lahko prenese na območja 8c, 9 in 10; vode Unije območja CECAF 34.1.1. Vendar je treba o teh prenosih vnaprej obvestiti Komisijo.

5

(6)  Posebni pogoj: od kvot EU v vodah Unije in mednarodnih vodah območij 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 in 14 (WHB/*NZJM1) ter na območjih 8c, 9 in 10; v vodah Unije območja CECAF 34.1.1 (WHB/*NZJM2) je lahko v norveški ekonomski coni ali na ribolovnem območju okrog otoka Jan Mayen ulovljena naslednja količina 227 975.“

6

(7)  Posebni pogoj: od tega se lahko do 25 %, vendar ne več kot 75 t, ulovi v vodah Unije območja 3a (LIN/*03A-C).“

7

(8)  Ob sporočanju ulova Komisiji se hkrati sporočijo tudi ulovljene količine na vsakem od naslednjih območij: upravno območje NEAFC in vode Unije.

8

(9)  Lahko se lovi v vodah Unije severno od 62° S.

9

(10)  Se všteva v omejitve ulova Ferskih otokov.

10

(11)  Se všteva v omejitve ulova Norveške.

11

(12)  Razen za prilov se za te kvote uporabljajo naslednji pogoji:

12

| 1. | Ribolov ni dovoljen med 1. aprilom in 31. majem 2019. |
| --- | --- |

1.

Ribolov ni dovoljen med 1. aprilom in 31. majem 2019.

| 2. | Plovila EU lahko po izbiri lovijo v enem ali obeh od naslednjih območij:






  Koda poročanja | Geografske meje |
| --- | --- | --- |
| COD/GRL1 | Del grenlandskega ribolovnega območja znotraj podobmočja NAFO 1F zahodno od 44° 00′ Z in južno od 60° 45′ S, del podobmočja NAFO 1 južno od vzporednika 60° 45′ severne širine (Cape Desolation) in del grenlandskega ribolovnega območja znotraj razdelka ICES 14b, ki leži vzhodno od 44° 00′ Z in južno od 62° 30′ S. |
| COD/GRL2 | Del grenlandskega ribolovnega območja znotraj razdelka ICES 14b severno od 62° 30′ S.“ |

2.

Plovila EU lahko po izbiri lovijo v enem ali obeh od naslednjih območij:

Koda poročanja

Geografske meje

COD/GRL1

Del grenlandskega ribolovnega območja znotraj podobmočja NAFO 1F zahodno od 44° 00′ Z in južno od 60° 45′ S, del podobmočja NAFO 1 južno od vzporednika 60° 45′ severne širine (Cape Desolation) in del grenlandskega ribolovnega območja znotraj razdelka ICES 14b, ki leži vzhodno od 44° 00′ Z in južno od 62° 30′ S.

COD/GRL2

Del grenlandskega ribolovnega območja znotraj razdelka ICES 14b severno od 62° 30′ S.“

(13)  Lovi se lahko samo od 10. maja do 31. decembra.

13

(14)  Lovi se lahko samo v grenlandskih vodah na ohranitvenem območju rdečega okuna, omejenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

14

| Točka | Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64° 45′ S | 28° 30′ Z |
| 2 | 62° 50′ S | 25° 45′ Z |
| 3 | 61° 55′ S | 26° 45′ Z |
| 4 | 61° 00′ S | 26° 30′ Z |
| 5 | 59° 00′ S | 30° 00′ Z |
| 6 | 59° 00′ S | 34° 00′ Z |
| 7 | 61° 30′ S | 34° 00′ Z |
| 8 | 62° 50′ S | 36° 00′ Z |
| 9 | 64° 45′ S | 28° 30′ Z |

Točka

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

1

64° 45′ S

28° 30′ Z

2

62° 50′ S

25° 45′ Z

3

61° 55′ S

26° 45′ Z

4

61° 00′ S

26° 30′ Z

5

59° 00′ S

30° 00′ Z

6

59° 00′ S

34° 00′ Z

7

61° 30′ S

34° 00′ Z

8

62° 50′ S

36° 00′ Z

9

64° 45′ S

28° 30′ Z

(15)  Posebni pogoj: ta kvota se lahko lovi tudi v mednarodnih vodah zgoraj omenjenega ohranitvenega območja rdečega okuna (RED/*5-14P).

15

(16)  Lovi se lahko samo v grenlandskih vodah območij 5 in 14 (RED/*514GN).“

16

(17)  Ta TAC zadeva samo raziskovalni ribolov. Ribolov se izvaja samo v naslednjih raziskovalnih blokih:

17

| — | raziskovalni blok A: območje med vzporednikoma 47° 15′ J in 48° 15′ J ter poldnevnikoma 146° 30′ V in 147° 30′ V |
| --- | --- |

—

raziskovalni blok A: območje med vzporednikoma 47° 15′ J in 48° 15′ J ter poldnevnikoma 146° 30′ V in 147° 30′ V

| — | raziskovalni blok B: območje med vzporednikoma 47° 15′ J in 48° 15′ J ter poldnevnikoma 147° 30′ V in 148° 30′ V |
| --- | --- |

—

raziskovalni blok B: območje med vzporednikoma 47° 15′ J in 48° 15′ J ter poldnevnikoma 147° 30′ V in 148° 30′ V

| — | raziskovalni blok C: območje med vzporednikoma 47° 15′ J in 48° 15′ J ter poldnevnikoma 148° 30′ V in 150° 00′ V |
| --- | --- |

—

raziskovalni blok C: območje med vzporednikoma 47° 15′ J in 48° 15′ J ter poldnevnikoma 148° 30′ V in 150° 00′ V

| — | raziskovalni blok D: območje med vzporednikoma 48° 15′ J in 49° 15′ J ter poldnevnikoma 149° 00′ V in 150° 00′ V |
| --- | --- |

—

raziskovalni blok D: območje med vzporednikoma 48° 15′ J in 49° 15′ J ter poldnevnikoma 149° 00′ V in 150° 00′ V

| — | raziskovalni blok E: območje med vzporednikoma 48° 15′ J in 49° 30′ J ter poldnevnikoma 150° 00′ V in 151° 00′ V. |
| --- | --- |

—

raziskovalni blok E: območje med vzporednikoma 48° 15′ J in 49° 30′ J ter poldnevnikoma 150° 00′ V in 151° 00′ V.

(18)  Brez poseganja v dodatna dovoljenja, ki jih je Norveška podelila Švedski v skladu z ustaljeno prakso.

18

(19)  Te vrednosti so vključene v podatke za 'Ves ribolov z vlečno mrežo s plovili dolžine največ 180 čevljev na območju od 12 do 21 milj od osnovnih črt Ferskih otokov'.

19

(20)  Te vrednosti se nanašajo na največje število navzočih plovil v katerem koli trenutku.

20

(21)  Te vrednosti so vključene v podatke za ‚Ribolov z vlečno mrežo zunaj 21 milj od osnovnih črt Ferskih otokov‘.

21

(22)  Dodelitev ribolovnih možnosti, ki so na voljo Uniji na območju Svalbarda, ne posega v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz Pariške pogodbe iz leta 1920.

22

(23)  Vrednosti v oddelkih 1, 2 in 3 se lahko zmanjšajo zaradi izpolnitve mednarodnih obveznosti Unije.

23

(24)  To število se lahko poveča, če se plovilo z zaporno plavarico nadomesti z 10 plovili s parangali v skladu z opombo 4 ali opombo 6 k tabeli A v točki 4 te priloge.

24

(25)  Vrednosti v tabeli A oddelka 4 se lahko še povečajo, če so izpolnjene mednarodne obveznosti Unije.

25

(26)  Eno srednje veliko plovilo z zaporno plavarico se lahko nadomesti z največ 10 plovili s parangali ali enim manjšim plovilom z zaporno plavarico in največ tremi plovili s parangali.

26

(27)  Eno srednje veliko plovilo z zaporno plavarico se lahko nadomesti z največ 10 plovili s parangali ali enim manjšim plovilom z zaporno plavarico in največ tremi drugimi plovili za mali obalni ribolov.

27

(28)  Eno srednje veliko plovilo z zaporno plavarico se lahko nadomesti z največ 10 plovili s parangali.

28

(29)  To plovilo se ne uporablja v letu 2019.

29

(30)  Večnamenska plovila, ki uporabljajo različna orodja.

30

(31)  Plovila za prevoz vabe najbolj oddaljenih regij Azori in Madeira.

31

(32)  Plovila za ribolov z ribiško palico, ki izvajajo dejavnost ribolova v Atlantskem oceanu.

32

(33)  Večnamenska plovila, ki uporabljajo različna orodja (parangal, ročna vrvica, panula).

33

(34)  To število se lahko še poveča, če so mednarodne obveznosti Unije izpolnjene.

34

(35)  Zmogljivost gojenja 500 ton na Portugalskem se krije z neizkoriščeno zmogljivostjo Unije iz tabele A.

35

(36)  Vsebina te tabele se lahko še revidira, če so izpolnjene mednarodne obveznosti Unije. V revidirani tabeli ni številk, nižjih od tistih iz Uredbe 2018/120.

36

(37)  Za izdajo navedenih dovoljenj za ribolov je treba predložiti dokazila, da obstaja veljavna pogodba med lastnikom plovila, ki zaprosi za dovoljenje za ribolov, in predelovalnim podjetjem iz Francoske Gvajane in da ta pogodba vsebuje obveznost iztovarjanja najmanj 75 % celotnega ulova hlastačev zadevnega plovila na tem območju, tako da se lahko predela v obratu navedenega podjetja. Takšno pogodbo morajo overiti francoski organi, ki zagotovijo, da je skladna z dejansko zmogljivostjo pogodbenega predelovalnega podjetja in s cilji za razvoj gvajanskega gospodarstva. Izvod ustrezno overjene pogodbe se priloži zahtevku za izdajo dovoljenja za ribolov. Če francoski organi zavrnejo overitev takšne pogodbe, o tej zavrnitvi uradno obvestijo zadevno pogodbenico in Komisijo ter pri tem navedejo razloge zanjo.

37

---

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/530

z dne 27. marca 2019

o določitvi referenčnih laboratorijev Evropske unije za škodljive organizme rastlin, in sicer insekte in pršice, ogorčice, bakterije, glive in oomicete, viruse, viroide in fitoplazme

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (1) in zlasti člena 93(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/631 (2) so bili ustanovljeni referenčni laboratoriji Evropske unije za škodljive organizme rastlin, in sicer insekte in pršice, ogorčice, bakterije, glive in oomicete ter viruse, viroide in fitoplazme. |
| --- | --- |

(1)

Z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2018/631 (2) so bili ustanovljeni referenčni laboratoriji Evropske unije za škodljive organizme rastlin, in sicer insekte in pršice, ogorčice, bakterije, glive in oomicete ter viruse, viroide in fitoplazme.

| (2) | Po ustanovitvi navedenih referenčnih laboratorijev EU je Komisija izvedla javni razpis za določitev referenčnih laboratorijev EU za škodljive organizme rastlin, in sicer insekte in pršice, ogorčice, bakterije, glive in oomicete ter viruse, viroide in fitoplazme. |
| --- | --- |

(2)

Po ustanovitvi navedenih referenčnih laboratorijev EU je Komisija izvedla javni razpis za določitev referenčnih laboratorijev EU za škodljive organizme rastlin, in sicer insekte in pršice, ogorčice, bakterije, glive in oomicete ter viruse, viroide in fitoplazme.

| (3) | Konzorcij pod vodstvom francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES), ki vključuje tudi avstrijsko agencijo za zdravje in varnost hrane (Agency for Health and Food Safety – AGES), se je prijavil na razpis za določitev referenčnega laboratorija EU za škodljive organizme rastlin za insekte in pršice. |
| --- | --- |

(3)

Konzorcij pod vodstvom francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES), ki vključuje tudi avstrijsko agencijo za zdravje in varnost hrane (Agency for Health and Food Safety – AGES), se je prijavil na razpis za določitev referenčnega laboratorija EU za škodljive organizme rastlin za insekte in pršice.

| (4) | Konzorcij pod vodstvom francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES), ki vključuje tudi flamski raziskovalni inštitut za kmetijstvo, ribištvo in hrano (Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food – ILVO, Belgija), se je prijavil na razpis za določitev referenčnega laboratorija EU za škodljive organizme rastlin za ogorčice. |
| --- | --- |

(4)

Konzorcij pod vodstvom francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES), ki vključuje tudi flamski raziskovalni inštitut za kmetijstvo, ribištvo in hrano (Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food – ILVO, Belgija), se je prijavil na razpis za določitev referenčnega laboratorija EU za škodljive organizme rastlin za ogorčice.

| (5) | Konzorcij pod vodstvom nizozemske agencije za varnost hrane in potrošniških proizvodov – nacionalnega referenčnega središča za zdravje rastlin (Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health – NVWA-NRC), ki vključuje tudi flamski raziskovalni inštitut za kmetijstvo, ribištvo in hrano (Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food – ILVO, Belgija), italijansko raziskovalno središče za varstvo in certificiranje rastlin (Research Centre for Plant Protection and Certification – CREA-DC (DIALAB), Italija) in slovenski nacionalni inštitut za biologijo (National Institute of Biology – NIB, Slovenija), se je prijavil na razpis za določitev referenčnega laboratorija EU za škodljive organizme rastlin za bakterije. |
| --- | --- |

(5)

Konzorcij pod vodstvom nizozemske agencije za varnost hrane in potrošniških proizvodov – nacionalnega referenčnega središča za zdravje rastlin (Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health – NVWA-NRC), ki vključuje tudi flamski raziskovalni inštitut za kmetijstvo, ribištvo in hrano (Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food – ILVO, Belgija), italijansko raziskovalno središče za varstvo in certificiranje rastlin (Research Centre for Plant Protection and Certification – CREA-DC (DIALAB), Italija) in slovenski nacionalni inštitut za biologijo (National Institute of Biology – NIB, Slovenija), se je prijavil na razpis za določitev referenčnega laboratorija EU za škodljive organizme rastlin za bakterije.

| (6) | Francoska agencija za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES) se je prijavila na razpis za določitev referenčnega laboratorija EU za škodljive organizme rastlin za glive in oomicete. |
| --- | --- |

(6)

Francoska agencija za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES) se je prijavila na razpis za določitev referenčnega laboratorija EU za škodljive organizme rastlin za glive in oomicete.

| (7) | Konzorcij pod vodstvom nizozemske agencije za varnost hrane in potrošniških proizvodov – nacionalnega referenčnega središča za zdravje rastlin (Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health – NVWA-NRC), ki vključuje tudi italijansko raziskovalno središče za varstvo in certificiranje rastlin (Research Centre for Plant Protection and Certification – CREA-DC (DIALAB), Italija) in slovenski nacionalni inštitut za biologijo (National Institute of Biology – NIB, Slovenija), se je prijavil na razpis za določitev referenčnega laboratorija EU za škodljive organizme rastlin za viruse, viroide in fitoplazme. |
| --- | --- |

(7)

Konzorcij pod vodstvom nizozemske agencije za varnost hrane in potrošniških proizvodov – nacionalnega referenčnega središča za zdravje rastlin (Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health – NVWA-NRC), ki vključuje tudi italijansko raziskovalno središče za varstvo in certificiranje rastlin (Research Centre for Plant Protection and Certification – CREA-DC (DIALAB), Italija) in slovenski nacionalni inštitut za biologijo (National Institute of Biology – NIB, Slovenija), se je prijavil na razpis za določitev referenčnega laboratorija EU za škodljive organizme rastlin za viruse, viroide in fitoplazme.

| (8) | Ocenjevalni in izbirni odbor, imenovan za razpis, je ugotovil, da vsi navedeni konzorciji in laboratoriji izpolnjujejo zahteve iz člena 93(3) Uredbe (EU) 2017/625 in bi lahko bili odgovorni za naloge iz člena 94 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjevalni in izbirni odbor, imenovan za razpis, je ugotovil, da vsi navedeni konzorciji in laboratoriji izpolnjujejo zahteve iz člena 93(3) Uredbe (EU) 2017/625 in bi lahko bili odgovorni za naloge iz člena 94 navedene uredbe.

| (9) | Navedene štiri konzorcije in navedeni laboratorij bi zato bilo treba določiti kot referenčne laboratorije EU za posamezne škodljive organizme rastlin za insekte in pršice, ogorčice, bakterije, glive in oomicete ter viruse, viroide in fitoplazme. Njihovi delovni programi bi morali biti oblikovani v skladu s cilji in prednostnimi nalogami ustreznih delovnih programov, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 36 Uredbe (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(9)

Navedene štiri konzorcije in navedeni laboratorij bi zato bilo treba določiti kot referenčne laboratorije EU za posamezne škodljive organizme rastlin za insekte in pršice, ogorčice, bakterije, glive in oomicete ter viruse, viroide in fitoplazme. Njihovi delovni programi bi morali biti oblikovani v skladu s cilji in prednostnimi nalogami ustreznih delovnih programov, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 36 Uredbe (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (10) | Za zagotovitev ustrezne ravni metod za analize, teste ali diagnoze ter razvoja potrjenih metod in usklajene pomoči uradnim laboratorijem ter v skladu s točko (b) člena 93(2) Uredbe (EU) 2017/625 bi bilo treba določitev referenčnih laboratorijev EU redno pregledovati – |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev ustrezne ravni metod za analize, teste ali diagnoze ter razvoja potrjenih metod in usklajene pomoči uradnim laboratorijem ter v skladu s točko (b) člena 93(2) Uredbe (EU) 2017/625 bi bilo treba določitev referenčnih laboratorijev EU redno pregledovati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Referenčni laboratorij Evropske unije za škodljive organizme rastlin za insekte in pršice

Za referenčni laboratorij Evropske unije za škodljive organizme rastlin za insekte in pršice, odgovoren za podporo horizontalnim dejavnostim Komisije in držav članic na področju zdravja rastlin, se določi naslednji konzorcij:

| | konzorcij pod vodstvom francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Francija),
  ki zajema tudi:
  avstrijsko agencijo za zdravje in varnost hrane (Agency for Health and Food Safety – AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Dunaj, Avstrija). |
| --- | --- |

konzorcij pod vodstvom francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Francija),

ki zajema tudi:

avstrijsko agencijo za zdravje in varnost hrane (Agency for Health and Food Safety – AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Dunaj, Avstrija).

Člen 2

Referenčni laboratorij Evropske unije za škodljive organizme rastlin za ogorčice

Za referenčni laboratorij Evropske unije za škodljive organizme rastlin za ogorčice, odgovoren za podporo horizontalnim dejavnostim Komisije in držav članic na področju zdravja rastlin, se določi naslednji konzorcij:

| | konzorcij pod vodstvom francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Francija),
  ki zajema tudi:
  flamski raziskovalni inštitut za kmetijstvo, ribištvo in hrano (Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food – ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgija). |
| --- | --- |

konzorcij pod vodstvom francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Francija),

ki zajema tudi:

flamski raziskovalni inštitut za kmetijstvo, ribištvo in hrano (Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food – ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgija).

Člen 3

Referenčni laboratorij Evropske unije za škodljive organizme rastlin za bakterije

Za referenčni laboratorij Evropske unije za škodljive organizme rastlin za bakterije, odgovoren za podporo horizontalnim dejavnostim Komisije in držav članic na področju zdravja rastlin, se določi naslednji konzorcij:

konzorcij pod vodstvom nizozemske agencije za varnost hrane in potrošniških proizvodov – nacionalnega referenčnega središča za zdravje rastlin (Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health – NVWA-NRC, Bacteriology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Nizozemska),

| | ki zajema tudi:






  — | flamski raziskovalni inštitut za kmetijstvo, ribištvo in hrano (Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food – ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgija), |
| --- | --- | --- |

ki zajema tudi:

—

flamski raziskovalni inštitut za kmetijstvo, ribištvo in hrano (Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food – ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgija),

| — | italijansko raziskovalno središče za varstvo in certificiranje rastlin (Research Centre for Plant Protection and Certification – CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rim, Italija), |
| --- | --- |

—

italijansko raziskovalno središče za varstvo in certificiranje rastlin (Research Centre for Plant Protection and Certification – CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rim, Italija),

| — | slovenski nacionalni inštitut za biologijo (National Institute of Biology – NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenija). |
| --- | --- |

—

slovenski nacionalni inštitut za biologijo (National Institute of Biology – NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenija).

Člen 4

Referenčni laboratorij Evropske unije za škodljive organizme rastlin za glive in oomicete

Za referenčni laboratorij Evropske unije za škodljive organizme rastlin za glive in oomicete, odgovoren za podporo horizontalnim dejavnostim Komisije in držav članic na področju zdravja rastlin, se določi naslednji laboratorij:

| | francoska agencija za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Francija). |
| --- | --- |

francoska agencija za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety – ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Francija).

Člen 5

Referenčni laboratorij Evropske unije za škodljive organizme rastlin za viruse, viroide in fitoplazme

Za referenčni laboratorij Evropske unije za škodljive organizme rastlin za viruse, viroide in fitoplazme, odgovoren za podporno horizontalnim dejavnostim Komisije in držav članic na področju zdravja rastlin, se določi naslednji konzorcij:

konzorcij pod vodstvom nizozemske agencije za varnost hrane in potrošniških proizvodov – nacionalnega referenčnega središča za zdravje rastlin (Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health – NVWA-NRC, Virology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Nizozemska),

| | ki zajema tudi:






  — | italijansko raziskovalno središče za varstvo in certificiranje rastlin (Research Centre for Plant Protection and Certification – CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rim, Italija), |
| --- | --- | --- |

ki zajema tudi:

—

italijansko raziskovalno središče za varstvo in certificiranje rastlin (Research Centre for Plant Protection and Certification – CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rim, Italija),

| — | slovenski nacionalni inštitut za biologijo (National Institute of Biology – NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenija). |
| --- | --- |

—

slovenski nacionalni inštitut za biologijo (National Institute of Biology – NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenija).

Člen 6

Pregled določitve

Določitev referenčnih laboratorijev Evropske unije se redno pregleduje.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. marca 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/631 z dne 7. februarja 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z ustanovitvijo referenčnih laboratorijev Evropske unije za škodljive organizme rastlin (UL L 105, 25.4.2018, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES (UL L 189, 27.6.2014, str. 1).

3

---

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/531

z dne 27. marca 2019

o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 v zvezi z določitvijo reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183(b) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov, in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 1216/2009 in (ES) št. 614/2009 (2) ter zlasti člena 5(6)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za albumine iz jajc, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju odstopanja cen glede na poreklo.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1484/95 bi bilo zato treba spremeniti.

| (4) | Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(4)

Ker se mora ta ukrep začeti uporabljati čim prej po objavi posodobljenih podatkov, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. marca 2019

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 150, 20.5.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 z dne 28. junija 1995 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in o določitvi reprezentativnih cen v sektorju za perutninsko meso in v sektorju za jajca ter za albumine iz jajc in o razveljavitvi Uredbe št. 163/67/EGS (UL L 145, 29.6.1995, str. 47).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Trupi perutnine vrste Gallus domesticus, znani kot 65 % perutnina, zamrznjeni | 129,7 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Kosi perutnine vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 239,1 | 18 | AR |
| 215,1 | 26 | BR |
| 240,6 | 18 | TH |
| 1602 32 11 | Pripravljeni proizvodi iz perutnine vrste Gallus domesticus, nekuhani | 289,6 | 0 | BR |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 90

Trupi perutnine vrste Gallus domesticus, znani kot 65 % perutnina, zamrznjeni

129,7

0

AR

0207 14 10

Kosi perutnine vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

239,1

18

AR

215,1

26

BR

240,6

18

TH

1602 32 11

Pripravljeni proizvodi iz perutnine vrste Gallus domesticus, nekuhani

289,6

0

BR

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7).

1

---

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/532

z dne 28. marca 2019

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2378 glede standardnih obrazcev, vključno z jezikovno ureditvijo, za obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (1) ter zlasti člena 20(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2011/16/EU, kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/822 (2), določa obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča. Za te izmenjave bi bilo treba uporabiti standardni obrazec, vključno z jezikovno ureditvijo. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2011/16/EU, kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/822 (2), določa obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča. Za te izmenjave bi bilo treba uporabiti standardni obrazec, vključno z jezikovno ureditvijo.

| (2) | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2378 (3) bi bilo zato treba spremeniti, da se določi tak standardni obrazec. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2378 (3) bi bilo zato treba spremeniti, da se določi tak standardni obrazec.

| (3) | Drugi pododstavek člena 20(5) Direktive 2011/16/EU določa, da lahko standardni obrazec vsebuje le tiste elemente za izmenjavo podatkov, ki so našteti v členu 8ab(14) Direktive 2011/16/EU, ter druga z njimi povezana polja, potrebna za dosego ciljev iz člena 8ab navedene direktive. Za zagotovitev učinkovitosti obvezne avtomatične izmenjave podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča, zlasti kadar je podatke dolžan predložiti več kot en posrednik ali zadevni davčni zavezanec, je nujno treba vključiti dodatno polje, ki vsebuje referenčno številko čezmejnega aranžmaja, o katerem se poroča. Če je podatke dolžan predložiti več kot en posrednik ali zadevni davčni zavezanec, morajo vse izmenjave v zvezi z istim aranžmajem vsebovati eno samo referenčno številko, tako da je te izmenjave mogoče povezati z enim samim aranžmajem v osrednji podatkovni zbirki. |
| --- | --- |

(3)

Drugi pododstavek člena 20(5) Direktive 2011/16/EU določa, da lahko standardni obrazec vsebuje le tiste elemente za izmenjavo podatkov, ki so našteti v členu 8ab(14) Direktive 2011/16/EU, ter druga z njimi povezana polja, potrebna za dosego ciljev iz člena 8ab navedene direktive. Za zagotovitev učinkovitosti obvezne avtomatične izmenjave podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča, zlasti kadar je podatke dolžan predložiti več kot en posrednik ali zadevni davčni zavezanec, je nujno treba vključiti dodatno polje, ki vsebuje referenčno številko čezmejnega aranžmaja, o katerem se poroča. Če je podatke dolžan predložiti več kot en posrednik ali zadevni davčni zavezanec, morajo vse izmenjave v zvezi z istim aranžmajem vsebovati eno samo referenčno številko, tako da je te izmenjave mogoče povezati z enim samim aranžmajem v osrednji podatkovni zbirki.

| (4) | Zaradi skladnosti in pravne varnosti bi bilo treba datum začetka uporabe te uredbe uskladiti z datumom začetka uporabe iz drugega pododstavka člena 2(1) Direktive (EU) 2018/822. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi skladnosti in pravne varnosti bi bilo treba datum začetka uporabe te uredbe uskladiti z datumom začetka uporabe iz drugega pododstavka člena 2(1) Direktive (EU) 2018/822.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za upravno sodelovanje pri obdavčevanju – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za upravno sodelovanje pri obdavčevanju –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) 2015/2378 se spremeni:

| (1) | vstavi se naslednji člen 2e:

  „Člen 2e
  Standardni obrazci, vključno z jezikovno ureditvijo, za obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča

  1.   Pri uporabljenih obrazcih ‚element‘ in ‚polje‘ pomenita rubriko obrazca, v kateri se lahko zabeležijo podatki, ki se izmenjajo v skladu z Direktivo 2011/16/EU.


  2.   Obrazec, ki se v skladu s členom 8ab Direktive 2011/16/EU uporablja za obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča, je usklajen s Prilogo XIII k tej uredbi.


  3.   Ključni elementi iz tretjega pododstavka člena 20(5) Direktive 2011/16/EU so elementi iz točk (b), (c) in (e) člena 8ab(14) navedene direktive in za te ključne elemente velja jezikovna ureditev iz člena 2a(3) te uredbe.“; |
| --- | --- |

(1)

vstavi se naslednji člen 2e:

„Člen 2e

Standardni obrazci, vključno z jezikovno ureditvijo, za obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča

1.   Pri uporabljenih obrazcih ‚element‘ in ‚polje‘ pomenita rubriko obrazca, v kateri se lahko zabeležijo podatki, ki se izmenjajo v skladu z Direktivo 2011/16/EU.

2.   Obrazec, ki se v skladu s členom 8ab Direktive 2011/16/EU uporablja za obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča, je usklajen s Prilogo XIII k tej uredbi.

3.   Ključni elementi iz tretjega pododstavka člena 20(5) Direktive 2011/16/EU so elementi iz točk (b), (c) in (e) člena 8ab(14) navedene direktive in za te ključne elemente velja jezikovna ureditev iz člena 2a(3) te uredbe.“;

| (2) | priloga k tej uredbi se doda kot Priloga XIII. |
| --- | --- |

(2)

priloga k tej uredbi se doda kot Priloga XIII.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. marca 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 64, 11.3.2011, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta (EU) 2018/822 z dne 25. maja 2018 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčenja v zvezi s čezmejnimi aranžmaji, o katerih se poroča (UL L 139, 5.6.2018, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2378 z dne 15. decembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 1156/2012 (UL L 332, 18.12.2015, str. 19).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA XIII

Obrazec iz člena 2e

Obrazec za obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o čezmejnih aranžmajih, o katerih se poroča, v skladu s členom 8ab Direktive 2011/16/EU vsebuje poleg elementov iz člena 8ab(14) navedene direktive naslednje polje:

| (a) | Referenčna številka čezmejnega aranžmaja ali aranžmajev, o katerih se poroča. |
| --- | --- |

(a)

Referenčna številka čezmejnega aranžmaja ali aranžmajev, o katerih se poroča.

---

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/28

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/533

z dne 28. marca 2019

o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2020, 2021 in 2022 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter za oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) in zlasti člena 29(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1213/2008 (2) je bil uveden prvi usklajeni večletni nadzorni program Skupnosti za leta 2009, 2010 in 2011. Navedeni program se je nadaljeval na podlagi nadaljnjih uredb Komisije. Zadnja je bila Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 (3). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1213/2008 (2) je bil uveden prvi usklajeni večletni nadzorni program Skupnosti za leta 2009, 2010 in 2011. Navedeni program se je nadaljeval na podlagi nadaljnjih uredb Komisije. Zadnja je bila Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 (3).

| (2) | Prehrana prebivalcev Unije je sestavljena iz tridesetih do štiridesetih glavnih živil. Ker se znatne spremembe zaradi uporabe pesticidov pokažejo šele v treh letih, bi bilo treba pesticide v navedenih živilih spremljati v nizih triletnih ciklov, da se omogoči ocena izpostavljenosti potrošnikov in uporabe zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(2)

Prehrana prebivalcev Unije je sestavljena iz tridesetih do štiridesetih glavnih živil. Ker se znatne spremembe zaradi uporabe pesticidov pokažejo šele v treh letih, bi bilo treba pesticide v navedenih živilih spremljati v nizih triletnih ciklov, da se omogoči ocena izpostavljenosti potrošnikov in uporabe zakonodaje Unije.

| (3) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je predložila znanstveno poročilo o oceni zasnove programa za spremljanje pesticidov. Ugotovila je, da se lahko presežena mejna vrednost nad 1 % oceni s stopnjo napake 0,75 % pri izbiri 683 vzorčnih enot za najmanj 32 različnih živil (4). Zbiranje navedenih vzorcev bi bilo treba porazdeliti med države članice glede na število prebivalcev, pri čemer bi bilo treba za vsak proizvod na leto zbrati najmanj 12 vzorcev. |
| --- | --- |

(3)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je predložila znanstveno poročilo o oceni zasnove programa za spremljanje pesticidov. Ugotovila je, da se lahko presežena mejna vrednost nad 1 % oceni s stopnjo napake 0,75 % pri izbiri 683 vzorčnih enot za najmanj 32 različnih živil (4). Zbiranje navedenih vzorcev bi bilo treba porazdeliti med države članice glede na število prebivalcev, pri čemer bi bilo treba za vsak proizvod na leto zbrati najmanj 12 vzorcev.

| (4) | Da bi se zagotovila reprezentativnost razpona pesticidov iz programa nadzora za uporabljene pesticide, so se upoštevali rezultati analize prejšnjih programov uradnega nadzora Unije. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se zagotovila reprezentativnost razpona pesticidov iz programa nadzora za uporabljene pesticide, so se upoštevali rezultati analize prejšnjih programov uradnega nadzora Unije.

| (5) | Smernice za postopke validacije in nadzora kakovosti pri analizi ostankov pesticidov v živilih in krmi so objavljene na spletišču Komisije (5). |
| --- | --- |

(5)

Smernice za postopke validacije in nadzora kakovosti pri analizi ostankov pesticidov v živilih in krmi so objavljene na spletišču Komisije (5).

| (6) | Kadar opredelitev ostanka pesticida vključuje druge aktivne snovi, metabolite in/ali razgradne ali reakcijske produkte, bi bilo treba o navedenih spojinah poročati ločeno, kadar se vsaka meri posamično (6). |
| --- | --- |

(6)

Kadar opredelitev ostanka pesticida vključuje druge aktivne snovi, metabolite in/ali razgradne ali reakcijske produkte, bi bilo treba o navedenih spojinah poročati ločeno, kadar se vsaka meri posamično (6).

| (7) | Države članice, Komisija in Agencija so se dogovorile o izvedbenih ukrepih, kot je standardni opis vzorca (Standard Sample Description – SSD), za predložitev rezultatov analize ostankov pesticidov, ki so povezani s predložitvijo informacij držav članic. |
| --- | --- |

(7)

Države članice, Komisija in Agencija so se dogovorile o izvedbenih ukrepih, kot je standardni opis vzorca (Standard Sample Description – SSD), za predložitev rezultatov analize ostankov pesticidov, ki so povezani s predložitvijo informacij držav članic.

| (8) | Za postopke vzorčenja bi bilo treba uporabljati Direktivo Komisije 2002/63/ES (7), ki vključuje metode in postopke vzorčenja, ki jih je priporočila Komisija za Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(8)

Za postopke vzorčenja bi bilo treba uporabljati Direktivo Komisije 2002/63/ES (7), ki vključuje metode in postopke vzorčenja, ki jih je priporočila Komisija za Codex Alimentarius.

| (9) | Oceniti je treba skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov za hrano za dojenčke in majhne otroke iz člena 10 Direktive Komisije 2006/141/ES (8) in člena 7 Direktive Komisije 2006/125/ES (9), pri čemer se upoštevajo samo opredelitve ostankov iz Uredbe (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Oceniti je treba skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov za hrano za dojenčke in majhne otroke iz člena 10 Direktive Komisije 2006/141/ES (8) in člena 7 Direktive Komisije 2006/125/ES (9), pri čemer se upoštevajo samo opredelitve ostankov iz Uredbe (ES) št. 396/2005.

| (10) | Glede metod za posamezen ostanek lahko države članice izpolnjujejo svoje obveznosti analize tako, da se obrnejo na uradne laboratorije, ki že uporabljajo zahtevane validirane metode. |
| --- | --- |

(10)

Glede metod za posamezen ostanek lahko države članice izpolnjujejo svoje obveznosti analize tako, da se obrnejo na uradne laboratorije, ki že uporabljajo zahtevane validirane metode.

| (11) | Države članice morajo do 31. avgusta vsako leto predložiti informacije za prejšnje koledarsko leto. |
| --- | --- |

(11)

Države članice morajo do 31. avgusta vsako leto predložiti informacije za prejšnje koledarsko leto.

| (12) | Da bi se izognili vsakršni zmedi zaradi prekrivanja zaporednih večletnih programov, bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) 2018/555 zaradi pravne varnosti razveljaviti. Vendar bi jo bilo treba še naprej uporabljati za vzorce, testirane leta 2019. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se izognili vsakršni zmedi zaradi prekrivanja zaporednih večletnih programov, bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) 2018/555 zaradi pravne varnosti razveljaviti. Vendar bi jo bilo treba še naprej uporabljati za vzorce, testirane leta 2019.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Države članice v letih 2020, 2021 in 2022 odvzamejo in analizirajo vzorce za kombinacije pesticid – proizvod, kakor je določeno v Prilogi I.

Število vzorcev za vsak proizvod, vključno s hrano za dojenčke in majhne otroke ter proizvodi, ki izvirajo iz ekološkega kmetovanja, je določeno v Prilogi II.

Člen 2

1.   Serija za vzorčenje se izbere naključno.

Postopek vzorčenja, vključno s številom enot, mora biti v skladu z Direktivo 2002/63/ES.

2.   Vsi vzorci, vključno s hrano za dojenčke in majhne otroke ter proizvodi, ki izvirajo iz ekološkega kmetovanja, se analizirajo za ugotavljanje prisotnosti pesticidov iz Priloge I v skladu z opredelitvami ostankov iz Uredbe (ES) št. 396/2005.

3.   Pri hrani za dojenčke in majhne otroke se ocenijo vzorci proizvodov za takojšnje uživanje ali pripravo po navodilih proizvajalcev, pri čemer se upoštevajo MRL iz direktiv 2006/125/ES in 2006/141/ES. Kadar se takšna hrana lahko zaužije bodisi kot gotov proizvod bodisi kot proizvod za pripravo, se sporočijo rezultati za gotov proizvod.

Člen 3

Države članice predložijo rezultate analize vzorcev, testiranih leta 2020, do 31. avgusta 2021, rezultate analize vzorcev, testiranih leta 2021, do 31. avgusta 2022 in rezultate analize vzorcev, testiranih leta 2022, do 31. avgusta 2023. Navedeni rezultati se predložijo v elektronski obliki poročanja, ki jo določi Agencija.

Kadar opredelitev ostanka pesticida vključuje več spojin (aktivno snov in/ali metabolit ali razgradni ali reakcijski produkt), države članice poročajo o rezultatih analize v skladu s celotno opredelitvijo ostanka. Poleg tega se rezultati vseh analitov, ki so vključeni v opredelitev ostanka, predložijo ločeno, kadar se merijo posamično.

Člen 4

Izvedbena uredba (EU) 2018/555 se razveljavi.

Vendar se za vzorce, testirane leta 2019, še naprej uporablja do 1. septembra 2020.

Člen 5

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2020.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. marca 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1213/2008 z dne 5. decembra 2008 o usklajenem večletnem programu Skupnosti za leta 2009, 2010 in 2011 v zvezi z zagotavljanjem skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 328, 6.12.2008, str. 9).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/555 z dne 9. aprila 2018 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2019, 2020 in 2021 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 92, 10.4.2018, str. 6).

3

(4)  Evropska agencija za varnost hrane; program za spremljanje pesticidov: ocena zasnove. EFSA Journal 2015;13(2):4005.

4

EFSA Journal

(5)  Dokument št. SANTE/11813/2017. https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2017-11813.pdf v najnovejši različici.

5

(6)  SANCO/12574/2014, Delovni dokument o vsoti mej določljivosti (LOQ) v primeru kompleksnih opredelitev ostankov.

6

(7)  Direktiva Komisije 2002/63/ES z dne 11. julija 2002 o določitvi metod vzorčenja za uraden nadzor nad ostanki pesticidov v in na proizvodih rastlinskega in živalskega izvora v Skupnosti in o razveljavitvi Direktive 79/700/EGS (UL L 187, 16.7.2002, str. 30).

7

(8)  Direktiva Komisije 2006/141/ES z dne 22. decembra 2006 o začetnih formulah za dojenčke in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke in o spremembi Direktive 1999/21/ES (UL L 401, 30.12.2006, str. 1).

8

(9)  Direktiva Komisije 2006/125/ES z dne 5. decembra 2006 o žitnih kašicah ter hrani za dojenčke in majhne otroke (UL L 339, 6.12.2006, str. 16).

9

---

PRILOGA I

Del A: Proizvodi rastlinskega izvora
   (1)
  , ki jih je treba vzorčiti v letih 2020, 2021 in 2022

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| Pomaranče (2) | Namizno grozdje (2) | Jabolka (2) |
| Hruške (2) | Banane (2) | Jagode (2) |
| Kiviji/aktinidije (2) | Grenivke (2) | Breskve, vključno z nektarinami in podobnimi hibridi (2) |
| Cvetača (2) | Jajčevci (2) | Vino (rdeče ali belo) iz grozdja (Če specifični faktorji predelave za vino niso na voljo, morajo države članice sporočiti faktorje predelave vina, uporabljene v „Nacionalnem zbirnem poročilu“.) |
| Čebula (2) | Brokoli (2) | Solata (2) |
| Korenje (2) | Melone (2) | Glavnato zelje (2) |
| Krompir (2) | Gojene gobe (2) | Paradižnik (2) |
| Fižol (sušen) (2) | Paprika (2) | Špinača (2) |
| Rženo zrnje (3) | Pšenično zrnje (3) | Ovseno zrnje (3)
   (4) |
| Rjavi riž (oluščen riž), opredeljen kot riž po odstranitvi mekin z neoluščenega riža (5) | Deviško oljčno olje (Če specifični faktor predelave olja ni na voljo, morajo države članice sporočiti faktorje predelave, uporabljene v „Nacionalnem zbirnem poročilu“.) | Ječmenovo zrnje (3)
   (6) |

2020

2021

2022

(a)

(b)

(c)

Pomaranče (2)

Namizno grozdje (2)

Jabolka (2)

Hruške (2)

Banane (2)

Jagode (2)

Kiviji/aktinidije (2)

Grenivke (2)

Breskve, vključno z nektarinami in podobnimi hibridi (2)

Cvetača (2)

Jajčevci (2)

Vino (rdeče ali belo) iz grozdja (Če specifični faktorji predelave za vino niso na voljo, morajo države članice sporočiti faktorje predelave vina, uporabljene v „Nacionalnem zbirnem poročilu“.)

Čebula (2)

Brokoli (2)

Solata (2)

Korenje (2)

Melone (2)

Glavnato zelje (2)

Krompir (2)

Gojene gobe (2)

Paradižnik (2)

Fižol (sušen) (2)

Paprika (2)

Špinača (2)

Rženo zrnje (3)

Pšenično zrnje (3)

Ovseno zrnje (3)
   (4)

Rjavi riž (oluščen riž), opredeljen kot riž po odstranitvi mekin z neoluščenega riža (5)

Deviško oljčno olje (Če specifični faktor predelave olja ni na voljo, morajo države članice sporočiti faktorje predelave, uporabljene v „Nacionalnem zbirnem poročilu“.)

Ječmenovo zrnje (3)
   (6)

Del B: Proizvodi živalskega izvora (1), ki jih je treba vzorčiti v letih 2020, 2021 in 2022

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (f) | (d) | (e) |
| Perutninsko maščevje (2) (7) | Goveje maščevje (2) (7) | Kravje mleko (8) |
| Goveja jetra (2) | Kokošja jajca (2) (9) | Prašičje maščevje (2) (7) |

2020

2021

2022

(f)

(d)

(e)

Perutninsko maščevje (2) (7)

Goveje maščevje (2) (7)

Kravje mleko (8)

Goveja jetra (2)

Kokošja jajca (2) (9)

Prašičje maščevje (2) (7)

Del C: Kombinacije pesticid – proizvod, ki jih je treba spremljati v proizvodih rastlinskega izvora ali na njih

| | 2020 | 2021 | 2022 | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na pomarančah, cvetači, rjavem rižu in sušenem fižolu; v letu 2021 v in na grenivkah, namiznem grozdju, jajčevcih in brokoliju; v letu 2022 pa v in na solati, špinači in paradižniku. |
| 2-fenilfenol | (a) | (b) | (c) | |
| Abamektin | (a) | (b) | (c) | |
| Acefat | (a) | (b) | (c) | |
| Acetamiprid | (a) | (b) | (c) | |
| Akrinatrin | (a) | (b) | (c) | |
| Aldikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Aldrin in dieldrin | (a) | (b) | (c) | |
| Ametoktradin | (a) | (b) | (c) | |
| Azinfos-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Azoksistrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Bifentrin | (a) | (b) | (c) | |
| Bifenil | (a) | (b) | (c) | |
| Bitertanol | (a) | (b) | (c) | |
| Boskalid | (a) | (b) | (c) | |
| Bromidov ion | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na rjavem rižu; v letu 2021 v in na papriki; v letu 2022 pa v in na solati in paradižniku. |
| Bromopropilat | (a) | (b) | (c) | |
| Bupirimat | (a) | (b) | (c) | |
| Buprofezin | (a) | (b) | (c) | |
| Kaptan | (a) | (b) | (c) | |
| Karbaril | (a) | (b) | (c) | |
| Karbendazim in benomil | (a) | (b) | (c) | |
| Karbofuran | (a) | (b) | (c) | |
| Klorantraniliprol | (a) | (b) | (c) | |
| Klorfenapir | (a) | (b) | (c) | |
| Klormekvat | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na korenju, hruškah, rži in rjavem rižu; v letu 2021 v in na jajčevcih, namiznem grozdju, gojenih gobah in pšenici; v letu 2022 pa v in na paradižniku in ovsu. |
| Klorotalonil | (a) | (b) | (c) | |
| Klorprofam | (a) | (b) | (c) | |
| Klorpirifos | (a) | (b) | (c) | |
| Klorpirifos-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Klofentezin | (a) | (b) | (c) | Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih. |
| Klotianidin | (a) | (b) | (c) | |
| Ciazofamid | (a) | (b) | (c) | |
| Ciflufenamid | (a) | (b) | (c) | |
| Ciflutrin | (a) | (b) | (c) | |
| Cimoksanil | (a) | (b) | (c) | |
| Cipermetrin | (a) | (b) | (c) | |
| Ciprokonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Ciprodinil | (a) | (b) | (c) | |
| Ciromazin | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na krompirju, čebuli in korenju; v letu 2021 v in na jajčevcih, papriki, melonah in gojenih gobah; v letu 2022 pa v in na solati in paradižniku. |
| Deltametrin | (a) | (b) | (c) | |
| Diazinon | (a) | (b) | (c) | |
| Diklorvos | (a) | (b) | (c) | |
| Dikloran | (a) | (b) | (c) | |
| Dikofol | (a) | (b) | (c) | Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih. |
| Dietofenkarb | (a) | (b) | (c) | |
| Difenokonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Diflubenzuron | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetoat | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetomorf | (a) | (b) | (c) | |
| Dinikonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Difenilamin | (a) | (b) | (c) | |
| Ditianon | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na hruškah in rjavem rižu; v letu 2021 v in na namiznem grozdju; v letu 2022 pa v in na jabolkih in breskvah. |
| Ditiokarbamati | (a) | (b) | (c) | Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen brokoliju, cvetači, glavnatem zelju, oljčnem olju, vinu in čebuli. |
| Dodin | (a) | (b) | (c) | |
| Emamektin benzoat B1a, izražen kot emamektin | (a) | (b) | (c) | |
| Endosulfan | (a) | (b) | (c) | |
| Epoksikonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Etefon | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na pomarančah in hruškah; v letu 2021 v in na papriki, pšenici in namiznem grozdju; v letu 2022 pa v in na jabolkih, breskvah, paradižniku in vinu. |
| Etion | (a) | (b) | (c) | |
| Etirimol | (a) | (b) | (c) | Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih. |
| Etofenproks | (a) | (b) | (c) | |
| Etoksazol | (a) | (b) | (c) | |
| Famoksadon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamidon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamifos | (a) | (b) | (c) | |
| Fenarimol | (a) | (b) | (c) | Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih. |
| Fenazakvin | (a) | (b) | (c) | Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih. |
| Fenbukonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Fenbutatin oksid | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na pomarančah in hruškah; v letu 2021 v in na jajčevcih, grenivkah, papriki in namiznem grozdju; v letu 2022 pa v in na jabolkih, jagodah, breskvah, paradižniku in vinu. |
| Fenheksamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fenitrotion | (a) | (b) | (c) | |
| Fenoksikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropatrin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropidin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropimorf | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpirazamin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpiroksimat | (a) | (b) | (c) | |
| Fention | (a) | (b) | (c) | |
| Fenvalerat | (a) | (b) | (c) | |
| Fipronil | (a) | (b) | (c) | |
| Flonikamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fluazifop-P | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na cvetači, sušenem fižolu, krompirju in korenju; v letu 2021 v in na jajčevcih, brokoliju, papriki in pšenici; v letu 2022 pa v in na jagodah, glavnatem zelju, solati, špinači in paradižniku. |
| Flubendiamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fludioksonil | (a) | (b) | (c) | |
| Flufenoksuron | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopikolid | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopiram | (a) | (b) | (c) | |
| Flukvinkonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Flusilazol | (a) | (b) | (c) | |
| Flutriafol | (a) | (b) | (c) | |
| Fluksapiroksad | (a) | (b) | (c) | |
| Folpet | (a) | (b) | (c) | |
| Formetanat | (a) | (b) | (c) | |
| Fostiazat | (a) | (b) | (c) | |
| Glifosat | (a) | (b) | (c) | |
| Haloksifop, vključno s haloksifopom-P | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na sušenem fižolu; v letu 2021 v in na brokoliju, grenivkah, papriki in pšenici; v letu 2022 pa v in na jagodah in glavnatem zelju. |
| Heksakonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Heksitiazoks | (a) | (b) | (c) | Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih. |
| Imazalil | (a) | (b) | (c) | |
| Imidakloprid | (a) | (b) | (c) | |
| Indoksakarb | (a) | (b) | (c) | |
| Iprodion | (a) | (b) | (c) | |
| Iprovalikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Izokarbofos | (a) | (b) | (c) | |
| Izoprotiolan | (a) | | | V letu 2020 se analizira le v in na rjavem rižu. V letih 2021 in 2022 se snov ne analizira v ali na nobenem proizvodu. |
| Krezoksim-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Lambda-cihalotrin | (a) | (b) | (c) | |
| Linuron | (a) | (b) | (c) | |
| Lufenuron | (a) | (b) | (c) | |
| Malation | (a) | (b) | (c) | |
| Mandipropamid | (a) | (b) | (c) | |
| Mepanipirim | (a) | (b) | (c) | |
| Mepikvat | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na hruškah, rži in rjavem rižu; v letu 2021 v in na gojenih gobah in pšenici; v letu 2022 pa v in na ječmenu in ovsu. |
| Metalaksil in metalaksil-M | (a) | (b) | (c) | |
| Metamidofos | (a) | (b) | (c) | |
| Metidation | (a) | (b) | (c) | |
| Metiokarb | (a) | (b) | (c) | |
| Metomil | (a) | (b) | (c) | |
| Metoksifenozid | (a) | (b) | (c) | |
| Metrafenon | (a) | (b) | (c) | |
| Monokrotofos | (a) | (b) | (c) | |
| Miklobutanil | (a) | (b) | (c) | |
| Ometoat | (a) | (b) | (c) | |
| Oksadiksil | (a) | (b) | (c) | |
| Oksamil | (a) | (b) | (c) | |
| Oksidemeton-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Paklobutrazol | (a) | (b) | (c) | |
| Paration-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Penkonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Pencikuron | (a) | (b) | (c) | |
| Pendimetalin | (a) | (b) | (c) | |
| Permetrin | (a) | (b) | (c) | |
| Fosmet | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimifos-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Procimidon | (a) | (b) | (c) | |
| Profenofos | (a) | (b) | (c) | |
| Propamokarb | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na korenju, cvetači, čebuli in krompirju; v letu 2021 v in na namiznem grozdju, melonah, jajčevcih, brokoliju, papriki in pšenici; v letu 2022 pa v in na jagodah, glavnatem zelju, špinači, solati, paradižniku in ječmenu. |
| Propargit | (a) | (b) | (c) | |
| Propikonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Propizamid | (a) | (b) | (c) | |
| Prokvinazid | (a) | (b) | (c) | |
| Prosulfokarb | (a) | (b) | (c) | |
| Protiokonazol | (a) | (b) | (c) | V letu 2020 se analizira le v in na korenju, čebuli, rži in rjavem rižu; v letu 2021 v in na papriki in pšenici; v letu 2022 pa v in na glavnatem zelju, solati, paradižniku, ovsu in ječmenu. |
| Pimetrozin | | (b) | (c) | V letu 2020 se snov ne analizira v ali na nobenem proizvodu; v letu 2021 se analizira le v in na jajčevcih, melonah in papriki; v letu 2022 pa v in na glavnatem zelju, solati, jagodah, špinači in paradižniku. |
| Piraklostrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Piridaben | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimetanil | (a) | (b) | (c) | |
| Piriproksifen | (a) | (b) | (c) | |
| Kvinoksifen | (a) | (b) | (c) | |
| Spinosad | (a) | (b) | (c) | |
| Spirodiklofen | (a) | (b) | (c) | |
| Spiromesifen | (a) | (b) | (c) | |
| Spiroksamin | (a) | (b) | (c) | |
| Spirotetramat | (a) | (b) | (c) | |
| Tau-fluvalinat | (a) | (b) | (c) | |
| Tebukonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenozid | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenpirad | (a) | (b) | (c) | Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih. |
| Teflubenzuron | (a) | (b) | (c) | |
| Teflutrin | (a) | (b) | (c) | |
| Terbutilazin | (a) | (b) | (c) | |
| Tetrakonazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tetradifon | (a) | (b) | (c) | Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih. |
| Tiabendazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tiakloprid | (a) | (b) | (c) | |
| Tiametoksam | (a) | (b) | (c) | |
| Tiofanat-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Tolklofos-metil | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimefon | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimenol | (a) | (b) | (c) | |
| Tiodikarb | (a) | (b) | (c) | |
| Triazofos | (a) | (b) | (c) | |
| Triciklazol | (a) | (b) | (c) | Analizira se le v in na rižu. |
| Trifloksistrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Triflumuron | (a) | (b) | (c) | |
| Vinklozolin | (a) | (b) | (c) | |

2020

2021

2022

Opombe

2,4-D

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na pomarančah, cvetači, rjavem rižu in sušenem fižolu; v letu 2021 v in na grenivkah, namiznem grozdju, jajčevcih in brokoliju; v letu 2022 pa v in na solati, špinači in paradižniku.

2-fenilfenol

(a)

(b)

(c)

Abamektin

(a)

(b)

(c)

Acefat

(a)

(b)

(c)

Acetamiprid

(a)

(b)

(c)

Akrinatrin

(a)

(b)

(c)

Aldikarb

(a)

(b)

(c)

Aldrin in dieldrin

(a)

(b)

(c)

Ametoktradin

(a)

(b)

(c)

Azinfos-metil

(a)

(b)

(c)

Azoksistrobin

(a)

(b)

(c)

Bifentrin

(a)

(b)

(c)

Bifenil

(a)

(b)

(c)

Bitertanol

(a)

(b)

(c)

Boskalid

(a)

(b)

(c)

Bromidov ion

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na rjavem rižu; v letu 2021 v in na papriki; v letu 2022 pa v in na solati in paradižniku.

Bromopropilat

(a)

(b)

(c)

Bupirimat

(a)

(b)

(c)

Buprofezin

(a)

(b)

(c)

Kaptan

(a)

(b)

(c)

Karbaril

(a)

(b)

(c)

Karbendazim in benomil

(a)

(b)

(c)

Karbofuran

(a)

(b)

(c)

Klorantraniliprol

(a)

(b)

(c)

Klorfenapir

(a)

(b)

(c)

Klormekvat

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na korenju, hruškah, rži in rjavem rižu; v letu 2021 v in na jajčevcih, namiznem grozdju, gojenih gobah in pšenici; v letu 2022 pa v in na paradižniku in ovsu.

Klorotalonil

(a)

(b)

(c)

Klorprofam

(a)

(b)

(c)

Klorpirifos

(a)

(b)

(c)

Klorpirifos-metil

(a)

(b)

(c)

Klofentezin

(a)

(b)

(c)

Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih.

Klotianidin

(a)

(b)

(c)

Ciazofamid

(a)

(b)

(c)

Ciflufenamid

(a)

(b)

(c)

Ciflutrin

(a)

(b)

(c)

Cimoksanil

(a)

(b)

(c)

Cipermetrin

(a)

(b)

(c)

Ciprokonazol

(a)

(b)

(c)

Ciprodinil

(a)

(b)

(c)

Ciromazin

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na krompirju, čebuli in korenju; v letu 2021 v in na jajčevcih, papriki, melonah in gojenih gobah; v letu 2022 pa v in na solati in paradižniku.

Deltametrin

(a)

(b)

(c)

Diazinon

(a)

(b)

(c)

Diklorvos

(a)

(b)

(c)

Dikloran

(a)

(b)

(c)

Dikofol

(a)

(b)

(c)

Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih.

Dietofenkarb

(a)

(b)

(c)

Difenokonazol

(a)

(b)

(c)

Diflubenzuron

(a)

(b)

(c)

Dimetoat

(a)

(b)

(c)

Dimetomorf

(a)

(b)

(c)

Dinikonazol

(a)

(b)

(c)

Difenilamin

(a)

(b)

(c)

Ditianon

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na hruškah in rjavem rižu; v letu 2021 v in na namiznem grozdju; v letu 2022 pa v in na jabolkih in breskvah.

Ditiokarbamati

(a)

(b)

(c)

Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen brokoliju, cvetači, glavnatem zelju, oljčnem olju, vinu in čebuli.

Dodin

(a)

(b)

(c)

Emamektin benzoat B1a, izražen kot emamektin

(a)

(b)

(c)

Endosulfan

(a)

(b)

(c)

Epoksikonazol

(a)

(b)

(c)

Etefon

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na pomarančah in hruškah; v letu 2021 v in na papriki, pšenici in namiznem grozdju; v letu 2022 pa v in na jabolkih, breskvah, paradižniku in vinu.

Etion

(a)

(b)

(c)

Etirimol

(a)

(b)

(c)

Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih.

Etofenproks

(a)

(b)

(c)

Etoksazol

(a)

(b)

(c)

Famoksadon

(a)

(b)

(c)

Fenamidon

(a)

(b)

(c)

Fenamifos

(a)

(b)

(c)

Fenarimol

(a)

(b)

(c)

Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih.

Fenazakvin

(a)

(b)

(c)

Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih.

Fenbukonazol

(a)

(b)

(c)

Fenbutatin oksid

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na pomarančah in hruškah; v letu 2021 v in na jajčevcih, grenivkah, papriki in namiznem grozdju; v letu 2022 pa v in na jabolkih, jagodah, breskvah, paradižniku in vinu.

Fenheksamid

(a)

(b)

(c)

Fenitrotion

(a)

(b)

(c)

Fenoksikarb

(a)

(b)

(c)

Fenpropatrin

(a)

(b)

(c)

Fenpropidin

(a)

(b)

(c)

Fenpropimorf

(a)

(b)

(c)

Fenpirazamin

(a)

(b)

(c)

Fenpiroksimat

(a)

(b)

(c)

Fention

(a)

(b)

(c)

Fenvalerat

(a)

(b)

(c)

Fipronil

(a)

(b)

(c)

Flonikamid

(a)

(b)

(c)

Fluazifop-P

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na cvetači, sušenem fižolu, krompirju in korenju; v letu 2021 v in na jajčevcih, brokoliju, papriki in pšenici; v letu 2022 pa v in na jagodah, glavnatem zelju, solati, špinači in paradižniku.

Flubendiamid

(a)

(b)

(c)

Fludioksonil

(a)

(b)

(c)

Flufenoksuron

(a)

(b)

(c)

Fluopikolid

(a)

(b)

(c)

Fluopiram

(a)

(b)

(c)

Flukvinkonazol

(a)

(b)

(c)

Flusilazol

(a)

(b)

(c)

Flutriafol

(a)

(b)

(c)

Fluksapiroksad

(a)

(b)

(c)

Folpet

(a)

(b)

(c)

Formetanat

(a)

(b)

(c)

Fostiazat

(a)

(b)

(c)

Glifosat

(a)

(b)

(c)

Haloksifop, vključno s haloksifopom-P

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na sušenem fižolu; v letu 2021 v in na brokoliju, grenivkah, papriki in pšenici; v letu 2022 pa v in na jagodah in glavnatem zelju.

Heksakonazol

(a)

(b)

(c)

Heksitiazoks

(a)

(b)

(c)

Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih.

Imazalil

(a)

(b)

(c)

Imidakloprid

(a)

(b)

(c)

Indoksakarb

(a)

(b)

(c)

Iprodion

(a)

(b)

(c)

Iprovalikarb

(a)

(b)

(c)

Izokarbofos

(a)

(b)

(c)

Izoprotiolan

(a)

V letu 2020 se analizira le v in na rjavem rižu. V letih 2021 in 2022 se snov ne analizira v ali na nobenem proizvodu.

Krezoksim-metil

(a)

(b)

(c)

Lambda-cihalotrin

(a)

(b)

(c)

Linuron

(a)

(b)

(c)

Lufenuron

(a)

(b)

(c)

Malation

(a)

(b)

(c)

Mandipropamid

(a)

(b)

(c)

Mepanipirim

(a)

(b)

(c)

Mepikvat

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na hruškah, rži in rjavem rižu; v letu 2021 v in na gojenih gobah in pšenici; v letu 2022 pa v in na ječmenu in ovsu.

Metalaksil in metalaksil-M

(a)

(b)

(c)

Metamidofos

(a)

(b)

(c)

Metidation

(a)

(b)

(c)

Metiokarb

(a)

(b)

(c)

Metomil

(a)

(b)

(c)

Metoksifenozid

(a)

(b)

(c)

Metrafenon

(a)

(b)

(c)

Monokrotofos

(a)

(b)

(c)

Miklobutanil

(a)

(b)

(c)

Ometoat

(a)

(b)

(c)

Oksadiksil

(a)

(b)

(c)

Oksamil

(a)

(b)

(c)

Oksidemeton-metil

(a)

(b)

(c)

Paklobutrazol

(a)

(b)

(c)

Paration-metil

(a)

(b)

(c)

Penkonazol

(a)

(b)

(c)

Pencikuron

(a)

(b)

(c)

Pendimetalin

(a)

(b)

(c)

Permetrin

(a)

(b)

(c)

Fosmet

(a)

(b)

(c)

Pirimikarb

(a)

(b)

(c)

Pirimifos-metil

(a)

(b)

(c)

Procimidon

(a)

(b)

(c)

Profenofos

(a)

(b)

(c)

Propamokarb

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na korenju, cvetači, čebuli in krompirju; v letu 2021 v in na namiznem grozdju, melonah, jajčevcih, brokoliju, papriki in pšenici; v letu 2022 pa v in na jagodah, glavnatem zelju, špinači, solati, paradižniku in ječmenu.

Propargit

(a)

(b)

(c)

Propikonazol

(a)

(b)

(c)

Propizamid

(a)

(b)

(c)

Prokvinazid

(a)

(b)

(c)

Prosulfokarb

(a)

(b)

(c)

Protiokonazol

(a)

(b)

(c)

V letu 2020 se analizira le v in na korenju, čebuli, rži in rjavem rižu; v letu 2021 v in na papriki in pšenici; v letu 2022 pa v in na glavnatem zelju, solati, paradižniku, ovsu in ječmenu.

Pimetrozin

(b)

(c)

V letu 2020 se snov ne analizira v ali na nobenem proizvodu; v letu 2021 se analizira le v in na jajčevcih, melonah in papriki; v letu 2022 pa v in na glavnatem zelju, solati, jagodah, špinači in paradižniku.

Piraklostrobin

(a)

(b)

(c)

Piridaben

(a)

(b)

(c)

Pirimetanil

(a)

(b)

(c)

Piriproksifen

(a)

(b)

(c)

Kvinoksifen

(a)

(b)

(c)

Spinosad

(a)

(b)

(c)

Spirodiklofen

(a)

(b)

(c)

Spiromesifen

(a)

(b)

(c)

Spiroksamin

(a)

(b)

(c)

Spirotetramat

(a)

(b)

(c)

Tau-fluvalinat

(a)

(b)

(c)

Tebukonazol

(a)

(b)

(c)

Tebufenozid

(a)

(b)

(c)

Tebufenpirad

(a)

(b)

(c)

Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih.

Teflubenzuron

(a)

(b)

(c)

Teflutrin

(a)

(b)

(c)

Terbutilazin

(a)

(b)

(c)

Tetrakonazol

(a)

(b)

(c)

Tetradifon

(a)

(b)

(c)

Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen žitih.

Tiabendazol

(a)

(b)

(c)

Tiakloprid

(a)

(b)

(c)

Tiametoksam

(a)

(b)

(c)

Tiofanat-metil

(a)

(b)

(c)

Tolklofos-metil

(a)

(b)

(c)

Triadimefon

(a)

(b)

(c)

Triadimenol

(a)

(b)

(c)

Tiodikarb

(a)

(b)

(c)

Triazofos

(a)

(b)

(c)

Triciklazol

(a)

(b)

(c)

Analizira se le v in na rižu.

Trifloksistrobin

(a)

(b)

(c)

Triflumuron

(a)

(b)

(c)

Vinklozolin

(a)

(b)

(c)

Del D: Kombinacije pesticid – proizvod, ki jih je treba spremljati v proizvodih živalskega izvora ali na njih

| | 2020 | 2021 | 2022 | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldrin in dieldrin | (f) | (d) | (e) | |
| Bifentrin | (f) | (d) | (e) | |
| Klordan | (f) | (d) | (e) | |
| Klorpirifos | (f) | (d) | (e) | |
| Klorpirifos-metil | (f) | (d) | (e) | |
| Cipermetrin | (f) | (d) | (e) | |
| DDT | (f) | (d) | (e) | |
| Deltametrin | (f) | (d) | (e) | |
| Diazinon | (f) | (d) | (e) | |
| Endosulfan | (f) | (d) | (e) | |
| Famoksadon | (f) | (d) | (e) | |
| Fenvalerat | (f) | (d) | (e) | |
| Fipronil | (f) | (d) | (e) | |
| Glifosat | (f) | (d) | (e) | |
| Heptaklor | (f) | (d) | (e) | |
| Heksaklorobenzen | (f) | (d) | (e) | |
| Heksaklorcikloheksan (HCH, alfa-izomer) | (f) | (d) | (e) | |
| Heksaklorcikloheksan (HCH, beta-izomer) | (f) | (d) | (e) | |
| Indoksakarb | | | (e) | V letu 2022 se analizira le v in na mleku. |
| Lindan | (f) | (d) | (e) | |
| Metoksiklor | (f) | (d) | (e) | |
| Paration | (f) | (d) | (e) | |
| Permetrin | (f) | (d) | (e) | |
| Pirimifos-metil | (f) | (d) | (e) | |

2020

2021

2022

Opombe

Aldrin in dieldrin

(f)

(d)

(e)

Bifentrin

(f)

(d)

(e)

Klordan

(f)

(d)

(e)

Klorpirifos

(f)

(d)

(e)

Klorpirifos-metil

(f)

(d)

(e)

Cipermetrin

(f)

(d)

(e)

DDT

(f)

(d)

(e)

Deltametrin

(f)

(d)

(e)

Diazinon

(f)

(d)

(e)

Endosulfan

(f)

(d)

(e)

Famoksadon

(f)

(d)

(e)

Fenvalerat

(f)

(d)

(e)

Fipronil

(f)

(d)

(e)

Glifosat

(f)

(d)

(e)

Heptaklor

(f)

(d)

(e)

Heksaklorobenzen

(f)

(d)

(e)

Heksaklorcikloheksan (HCH, alfa-izomer)

(f)

(d)

(e)

Heksaklorcikloheksan (HCH, beta-izomer)

(f)

(d)

(e)

Indoksakarb

(e)

V letu 2022 se analizira le v in na mleku.

Lindan

(f)

(d)

(e)

Metoksiklor

(f)

(d)

(e)

Paration

(f)

(d)

(e)

Permetrin

(f)

(d)

(e)

Pirimifos-metil

(f)

(d)

(e)

---

(1)  Za surovine, ki jih je treba analizirati, se deli proizvodov, za katere veljajo MRL, analizirajo za glavni proizvod iz skupine ali podskupine, kot je naveden v delu A Priloge I k Uredbi (ES) št. 396/2005, če ni določeno drugače.

(2)  Analizirajo se nepredelani proizvodi. V primeru proizvodov, vzorčenih v zamrznjenem stanju, se sporoči faktor predelave, če se uporablja.

(3)  Če ni na voljo dovolj vzorcev rženega, pšeničnega, ovsenega ali ječmenovega zrnja, se lahko analizira tudi ržena, pšenična, ovsena ali ječmenova polnozrnata moka in se sporoči faktor predelave.

(4)  Če ni na voljo dovolj vzorcev ovsenega zrnja, se lahko del zahtevanega števila vzorcev za ovseno zrnje, ki jih ni bilo mogoče odvzeti, doda številu vzorcev za ječmenovo zrnje, s čimer se zmanjša število vzorcev za ovseno zrnje in sorazmerno poveča število vzorcev za ječmenovo zrnje.

(5)  Kadar je to primerno, se lahko analizira tudi polirano riževo zrnje. Agenciji je treba sporočiti, ali je bil analiziran poliran ali oluščen riž. Če je bil analiziran poliran riž, se sporoči faktor predelave.

(6)  Če ni na voljo dovolj vzorcev ječmenovega zrnja, se lahko del zahtevanega števila vzorcev za ječmenovo zrnje, ki jih ni bilo mogoče odvzeti, doda številu vzorcev za ovseno zrnje, s čimer se zmanjša število vzorcev za ječmenovo zrnje in sorazmerno poveča število vzorcev za ovseno zrnje.

(7)  Meso se lahko vzorči tudi v skladu s tabelo 3 iz Priloge k Direktivi 2002/63/ES.

(8)  Analizira se sveže (nepredelano) mleko, vključno z zamrznjenim, pasteriziranim, segretim, steriliziranim ali filtriranim mlekom.

(9)  Analizirajo se cela jajca brez lupine.

---

PRILOGA II

Število vzorcev iz člena 1

| (1) | Število vzorcev za vsak proizvod, ki jih odvzame in za vsak pesticid iz Priloge I analizira posamezna država članica, je določeno v tabeli v točki (5). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Poleg vzorcev, ki se zahtevajo v skladu s tabelo v točki (5), vsaka država članica v letu 2020 odvzame in analizira pet vzorcev začetnih formul za dojenčke in pet vzorcev nadaljevalnih formul za dojenčke in majhne otroke.
  Poleg vzorcev, ki se zahtevajo v skladu z navedeno tabelo, vsaka država članica v letu 2021 odvzame in analizira deset vzorcev žitnih kašic za otroke.
  Poleg vzorcev, ki se zahtevajo v skladu z navedeno tabelo, vsaka država članica v letu 2022 odvzame in analizira deset vzorcev hrane za dojenčke in majhne otroke, z izjemo začetnih formul za dojenčke in nadaljevalnih formul za dojenčke in majhne otroke ter žitnih kašic za otroke. |
| --- | --- |

(2)

Poleg vzorcev, ki se zahtevajo v skladu z navedeno tabelo, vsaka država članica v letu 2021 odvzame in analizira deset vzorcev žitnih kašic za otroke.

Poleg vzorcev, ki se zahtevajo v skladu z navedeno tabelo, vsaka država članica v letu 2022 odvzame in analizira deset vzorcev hrane za dojenčke in majhne otroke, z izjemo začetnih formul za dojenčke in nadaljevalnih formul za dojenčke in majhne otroke ter žitnih kašic za otroke.

| (3) | V skladu s tabelo v točki (5) je število odvzetih vzorcev proizvodov iz ekološkega kmetovanja, kadar je to mogoče, sorazmerno s tržnim deležem navedenih proizvodov v vsaki državi članici, pri čemer je najmanjše število vzorcev 1. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Države članice, ki uporabljajo metode za več ostankov, lahko pri največ 15 % vzorcev za odvzem in analizo v skladu s tabelo v točki (5) uporabijo kvalitativne presejalne metode. Kadar država članica uporabi kvalitativne presejalne metode, preostalo število vzorcev analizira s kvantitativnimi metodami za več ostankov.
  Kadar so rezultati kvalitativnega presejanja pozitivni, države članice uporabijo običajno metodo za kvantitativno opredelitev rezultatov. |
| --- | --- |

(4)

Kadar so rezultati kvalitativnega presejanja pozitivni, države članice uporabijo običajno metodo za kvantitativno opredelitev rezultatov.

| (5) | Najmanjše število vzorcev na državo članico za vsak proizvod:









  Država članica | Vzorci | | Država članica | Vzorci |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 12 | | LU | 12 |
| |
| BG | 12 | | HU | 12 |
| |
| CZ | 12 | | MT | 12 |
| |
| DK | 12 | | NL | 18 |
| |
| DE | 97 | | AT | 12 |
| |
| EE | 12 | | PL | 47 |
| |
| EL | 12 | | PT | 12 |
| |
| ES | 50 | | RO | 20 |
| |
| FR | 71 | | SI | 12 |
| |
| IE | 12 | | SK | 12 |
| |
| IT | 69 | | FI | 12 |
| |
| CY | 12 | | SE | 12 |
| |
| LV | 12 | | UK | 71 |
| |
| LT | 12 | | HR | 12 |
| |
| SKUPNO ŠTEVILO VZORCEV: 683 |

(5)

Država članica

Vzorci

Država članica

Vzorci

BE

12

LU

12

BG

12

HU

12

CZ

12

MT

12

DK

12

NL

18

DE

97

AT

12

EE

12

PL

47

EL

12

PT

12

ES

50

RO

20

FR

71

SI

12

IE

12

SK

12

IT

69

FI

12

CY

12

SE

12

LV

12

UK

71

LT

12

HR

12

SKUPNO ŠTEVILO VZORCEV: 683

---

PRIPOROČILA

| 29.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 88/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 88/42

---

PRIPOROČILO KOMISIJE (EU) 2019/534

z dne 26. marca 2019

Kibernetska varnost omrežij 5G

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je uvedbo omrežnih tehnologij pete generacije (5G) prepoznala kot enega najpomembnejših dejavnikov, ki omogoča prihodnje digitalne storitve, in eno od prednostnih nalog strategije za enotni digitalni trg. Komisija je sprejela akcijski načrt za 5G, da bi zagotovila ustrezno infrastrukturo Unije za povezljivost, potrebno za njeno digitalno preobrazbo po letu 2020 (1). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je uvedbo omrežnih tehnologij pete generacije (5G) prepoznala kot enega najpomembnejših dejavnikov, ki omogoča prihodnje digitalne storitve, in eno od prednostnih nalog strategije za enotni digitalni trg. Komisija je sprejela akcijski načrt za 5G, da bi zagotovila ustrezno infrastrukturo Unije za povezljivost, potrebno za njeno digitalno preobrazbo po letu 2020 (1).

| (2) | Omrežja 5G bodo temeljila na sedanjih omrežnih tehnologijah četrte generacije (4G), in sicer bodo zagotavljala nove storitvene zmogljivosti ter postala osrednja infrastruktura in gonilo za obsežne dele gospodarstva Unije. Omrežja 5G bodo po uvedbi postala hrbtenica širokega nabora storitev, ki so bistvenega pomena za delovanje notranjega trga ter za vzdrževanje in delovanje ključnih družbenih in ekonomskih funkcij, kot so energija, promet, bančništvo in zdravstvo, pa tudi industrijskih kontrolnih sistemov. Organizacija demokratičnih procesov, kot so volitve, bo vedno bolj odvisna od digitalne infrastrukture in omrežij 5G. |
| --- | --- |

(2)

Omrežja 5G bodo temeljila na sedanjih omrežnih tehnologijah četrte generacije (4G), in sicer bodo zagotavljala nove storitvene zmogljivosti ter postala osrednja infrastruktura in gonilo za obsežne dele gospodarstva Unije. Omrežja 5G bodo po uvedbi postala hrbtenica širokega nabora storitev, ki so bistvenega pomena za delovanje notranjega trga ter za vzdrževanje in delovanje ključnih družbenih in ekonomskih funkcij, kot so energija, promet, bančništvo in zdravstvo, pa tudi industrijskih kontrolnih sistemov. Organizacija demokratičnih procesov, kot so volitve, bo vedno bolj odvisna od digitalne infrastrukture in omrežij 5G.

| (3) | Ker so številne kritične storitve odvisne od omrežij 5G, bi bile posledice sistemske in močno razširjene motnje še posebej resne. Zato je zagotavljanje kibernetske varnosti omrežij 5G vprašanje strateškega pomena za Unijo v času, ko se kibernetski napadi krepijo in so bolj prefinjeni kot kdaj koli prej. |
| --- | --- |

(3)

Ker so številne kritične storitve odvisne od omrežij 5G, bi bile posledice sistemske in močno razširjene motnje še posebej resne. Zato je zagotavljanje kibernetske varnosti omrežij 5G vprašanje strateškega pomena za Unijo v času, ko se kibernetski napadi krepijo in so bolj prefinjeni kot kdaj koli prej.

| (4) | Medsebojna povezanost in nadnacionalni značaj infrastruktur, ki podpirajo digitalni ekosistem, ter čezmejna narava s tem povezanih groženj pomenijo, da bi morebitne pomembne šibke točke in/ali kibernetski incidenti v zvezi z omrežji 5G v eni državi članici vplivali na Unijo kot celoto. Zato bi bilo treba uvesti ukrepe za podporo visoki skupni ravni kibernetske varnosti omrežij 5G. |
| --- | --- |

(4)

Medsebojna povezanost in nadnacionalni značaj infrastruktur, ki podpirajo digitalni ekosistem, ter čezmejna narava s tem povezanih groženj pomenijo, da bi morebitne pomembne šibke točke in/ali kibernetski incidenti v zvezi z omrežji 5G v eni državi članici vplivali na Unijo kot celoto. Zato bi bilo treba uvesti ukrepe za podporo visoki skupni ravni kibernetske varnosti omrežij 5G.

| (5) | Države članice so potrdile potrebo po ukrepanju na ravni Unije. Evropski svet v svojih sklepih z dne 21. marca 2019 navedel, da z zanimanjem pričakuje priporočilo Komisije za usklajen pristop k varnosti omrežij 5G (2). |
| --- | --- |

(5)

Države članice so potrdile potrebo po ukrepanju na ravni Unije. Evropski svet v svojih sklepih z dne 21. marca 2019 navedel, da z zanimanjem pričakuje priporočilo Komisije za usklajen pristop k varnosti omrežij 5G (2).

| (6) | Zagotavljanje evropske suverenosti bi moralo biti eden glavnih ciljev, pri tem pa bi bilo treba v celoti spoštovati evropski vrednoti odprtosti in strpnosti (3). Tveganje za varnost Unije lahko predstavljajo tudi tuje naložbe v strateške sektorje, pridobitev kritičnih sredstev, tehnologij in infrastrukture v Uniji ter dobava kritične opreme. |
| --- | --- |

(6)

Zagotavljanje evropske suverenosti bi moralo biti eden glavnih ciljev, pri tem pa bi bilo treba v celoti spoštovati evropski vrednoti odprtosti in strpnosti (3). Tveganje za varnost Unije lahko predstavljajo tudi tuje naložbe v strateške sektorje, pridobitev kritičnih sredstev, tehnologij in infrastrukture v Uniji ter dobava kritične opreme.

| (7) | Kibernetska varnost omrežij 5G je ključna za zagotavljanje strateške avtonomije Unije, kar je priznano tudi v skupnem sporočilu „EU-Kitajska: strateška vizija“ (4). |
| --- | --- |

(7)

Kibernetska varnost omrežij 5G je ključna za zagotavljanje strateške avtonomije Unije, kar je priznano tudi v skupnem sporočilu „EU-Kitajska: strateška vizija“ (4).

| (8) | Resolucija Evropskega parlamenta o varnostnih grožnjah zaradi vedno večje prisotnosti Kitajske na tehnološkem področju v EU prav tako poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo na ravni Unije (5). |
| --- | --- |

(8)

Resolucija Evropskega parlamenta o varnostnih grožnjah zaradi vedno večje prisotnosti Kitajske na tehnološkem področju v EU prav tako poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo na ravni Unije (5).

| (9) | To priporočilo obravnava tveganja za kibernetsko varnost v omrežjih 5G, in sicer z določitvijo smernic o ustreznih ukrepih za analizo in obvladovanje tveganja na nacionalni ravni, razvoju usklajene evropske ocene tveganja in vzpostavitvi postopka za razvoj skupnega nabora orodij, ki bi zajemal najboljše ukrepe za obvladovanje tveganja. |
| --- | --- |

(9)

To priporočilo obravnava tveganja za kibernetsko varnost v omrežjih 5G, in sicer z določitvijo smernic o ustreznih ukrepih za analizo in obvladovanje tveganja na nacionalni ravni, razvoju usklajene evropske ocene tveganja in vzpostavitvi postopka za razvoj skupnega nabora orodij, ki bi zajemal najboljše ukrepe za obvladovanje tveganja.

| (10) | Za zaščito elektronskih komunikacijskih omrežij je vzpostavljen trden zakonodajni okvir Unije. |
| --- | --- |

(10)

Za zaščito elektronskih komunikacijskih omrežij je vzpostavljen trden zakonodajni okvir Unije.

| (11) | Okvir Unije na področju elektronskih komunikacij (6) spodbuja konkurenco, notranji trg in interese končnih uporabnikov ter si skupaj z Evropskim zakonikom o elektronskih komunikacijah (7) prizadeva za dodaten cilj glede povezljivosti, izražen glede na rezultate: širok dostop do in uporaba zelo visokozmogljive fiksne in mobilne povezljivosti za vse državljane in podjetja Unije ob zaščiti interesov državljanov. Direktiva 2002/21/ES zahteva, da države članice zagotovijo ohranjanje integritete in varnosti javnih komunikacijskih omrežij, hkrati pa podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve obvezuje, da sprejmejo tehnične in organizacijske ukrepe za ustrezno obvladovanje tveganj za varnost omrežij in storitev. Določa tudi, da imajo pristojni nacionalni regulativni organi pooblastila za zagotovitev izpolnjevanja teh obveznosti, vključno s pooblastilom za izdajanje zavezujočih navodil. |
| --- | --- |

(11)

Okvir Unije na področju elektronskih komunikacij (6) spodbuja konkurenco, notranji trg in interese končnih uporabnikov ter si skupaj z Evropskim zakonikom o elektronskih komunikacijah (7) prizadeva za dodaten cilj glede povezljivosti, izražen glede na rezultate: širok dostop do in uporaba zelo visokozmogljive fiksne in mobilne povezljivosti za vse državljane in podjetja Unije ob zaščiti interesov državljanov. Direktiva 2002/21/ES zahteva, da države članice zagotovijo ohranjanje integritete in varnosti javnih komunikacijskih omrežij, hkrati pa podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve obvezuje, da sprejmejo tehnične in organizacijske ukrepe za ustrezno obvladovanje tveganj za varnost omrežij in storitev. Določa tudi, da imajo pristojni nacionalni regulativni organi pooblastila za zagotovitev izpolnjevanja teh obveznosti, vključno s pooblastilom za izdajanje zavezujočih navodil.

| (12) | Poleg tega Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) državam članicam omogoča, da za zaščito zaupnosti komunikacij v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) dodajo pogoje v zvezi z varnostjo javnih omrežij pred nepooblaščenim dostopom do splošne odobritve. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) državam članicam omogoča, da za zaščito zaupnosti komunikacij v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) dodajo pogoje v zvezi z varnostjo javnih omrežij pred nepooblaščenim dostopom do splošne odobritve.

| (13) | Unija je v podporo izvajanju teh obveznosti vzpostavila številne organe za sodelovanje. Agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA), Komisija, države članice in nacionalni regulativni organi so razvili tehnične smernice za nacionalne regulativne organe glede poročanja o incidentih, varnostnih ukrepov ter groženj in sredstev (10). Skupina za sodelovanje, ustanovljena z Direktivo (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: skupina za sodelovanje), združuje pristojne organe, da bi podprla in olajšala sodelovanje, zlasti z zagotavljanjem strateških smernic za dejavnosti mreže skupin za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti, ki na tehnični ravni omogoča operativno sodelovanje. |
| --- | --- |

(13)

Unija je v podporo izvajanju teh obveznosti vzpostavila številne organe za sodelovanje. Agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA), Komisija, države članice in nacionalni regulativni organi so razvili tehnične smernice za nacionalne regulativne organe glede poročanja o incidentih, varnostnih ukrepov ter groženj in sredstev (10). Skupina za sodelovanje, ustanovljena z Direktivo (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: skupina za sodelovanje), združuje pristojne organe, da bi podprla in olajšala sodelovanje, zlasti z zagotavljanjem strateških smernic za dejavnosti mreže skupin za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti, ki na tehnični ravni omogoča operativno sodelovanje.

| (14) | Prihodnji evropski certifikacijski okvir za kibernetsko varnost (12) bi moral zagotoviti bistveno podporno orodje za spodbujanje enako visokih ravni varnosti. Omogočiti bi moral razvoj certifikacijskih shem za kibernetsko varnost, da bi se odzvali na potrebe uporabnikov strojne in programske opreme, povezane s 5G. Zaradi kritičnega pomena teh infrastruktur bi bilo treba čim prej in prednostno razviti ustrezne evropske certifikacijske sheme za kibernetsko varnost za izdelke, storitve ali postopke informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki se uporabljajo za omrežja 5G. Države članice in udeleženci na trgu bi morali dejavno sodelovati pri razvoju takih shem certificiranja, vključno z zagotavljanjem podpore za opredelitev posebnih profilov zaščite omrežij 5G. |
| --- | --- |

(14)

Prihodnji evropski certifikacijski okvir za kibernetsko varnost (12) bi moral zagotoviti bistveno podporno orodje za spodbujanje enako visokih ravni varnosti. Omogočiti bi moral razvoj certifikacijskih shem za kibernetsko varnost, da bi se odzvali na potrebe uporabnikov strojne in programske opreme, povezane s 5G. Zaradi kritičnega pomena teh infrastruktur bi bilo treba čim prej in prednostno razviti ustrezne evropske certifikacijske sheme za kibernetsko varnost za izdelke, storitve ali postopke informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki se uporabljajo za omrežja 5G. Države članice in udeleženci na trgu bi morali dejavno sodelovati pri razvoju takih shem certificiranja, vključno z zagotavljanjem podpore za opredelitev posebnih profilov zaščite omrežij 5G.

| (15) | Če ni usklajenega prava Unije, lahko države članice z nacionalnimi tehničnimi predpisi, sprejetimi v skladu s pravom Unije, določijo, da mora biti evropska certifikacijska shema za kibernetsko varnost obvezna. Države članice lahko evropske certifikacijske sheme za kibernetsko varnost uporabljajo tudi v okviru javnih naročil in Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter bi lahko podprle razvoj mehanizmov pomoči – kot je na primer vozlišče za pomoč – kupcem iz javnega sektorja pri nakupu rešitev na področju kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

(15)

Če ni usklajenega prava Unije, lahko države članice z nacionalnimi tehničnimi predpisi, sprejetimi v skladu s pravom Unije, določijo, da mora biti evropska certifikacijska shema za kibernetsko varnost obvezna. Države članice lahko evropske certifikacijske sheme za kibernetsko varnost uporabljajo tudi v okviru javnih naročil in Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter bi lahko podprle razvoj mehanizmov pomoči – kot je na primer vozlišče za pomoč – kupcem iz javnega sektorja pri nakupu rešitev na področju kibernetske varnosti.

| (16) | Visoka raven varstva podatkov in zasebnosti je pomemben element pri zagotavljanju varnosti omrežij 5G. Na ravni Unije so bila določena tudi pravila, ki zagotavljajo varnost obdelave osebnih podatkov, vključno z elektronskimi komunikacijami. Splošna uredba o varstvu podatkov (14) določa obveznost obdelave osebnih podatkov na način, ki zagotavlja njihovo varnost, vključno s preprečevanjem nepooblaščene uporabe ali dostopa do osebnih podatkov in opreme, ki se uporablja za obdelavo. Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah določa posebna pravila o varovanju zaupnosti komunikacij in terminalske opreme končnih uporabnikov. Poleg tega ponudnikom storitev nalaga obveznost, da sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotavljanje varnosti svojih storitev. |
| --- | --- |

(16)

Visoka raven varstva podatkov in zasebnosti je pomemben element pri zagotavljanju varnosti omrežij 5G. Na ravni Unije so bila določena tudi pravila, ki zagotavljajo varnost obdelave osebnih podatkov, vključno z elektronskimi komunikacijami. Splošna uredba o varstvu podatkov (14) določa obveznost obdelave osebnih podatkov na način, ki zagotavlja njihovo varnost, vključno s preprečevanjem nepooblaščene uporabe ali dostopa do osebnih podatkov in opreme, ki se uporablja za obdelavo. Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah določa posebna pravila o varovanju zaupnosti komunikacij in terminalske opreme končnih uporabnikov. Poleg tega ponudnikom storitev nalaga obveznost, da sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotavljanje varnosti svojih storitev.

| (17) | Unija je sprejela tudi instrument, ki bo varoval kritično infrastrukturo in tehnologije, na primer tiste, ki se uporabljajo v komunikacijah, in državam članicam omogočil, da pregledajo neposredne tuje naložbe zaradi varnosti ali javnega reda, ter vzpostavijo mehanizem za sodelovanje, s katerim bodo lahko države članice in Komisija izmenjevale informacije in izražale pomisleke v zvezi s posebnimi naložbami (15). |
| --- | --- |

(17)

Unija je sprejela tudi instrument, ki bo varoval kritično infrastrukturo in tehnologije, na primer tiste, ki se uporabljajo v komunikacijah, in državam članicam omogočil, da pregledajo neposredne tuje naložbe zaradi varnosti ali javnega reda, ter vzpostavijo mehanizem za sodelovanje, s katerim bodo lahko države članice in Komisija izmenjevale informacije in izražale pomisleke v zvezi s posebnimi naložbami (15).

| (18) | Države članice in gospodarski subjekti trenutno sprejemajo pomembne pripravljalne ukrepe za obsežno uvajanje omrežij 5G. Več držav članic je izrazilo zaskrbljenost glede morebitnih varnostnih tveganj, povezanih z omrežji 5G v okviru izvajanja postopkov za podelitev pravic do uporabe v radiofrekvenčnih pasovih, določenih za omrežja 5G (16), in proučujejo ukrepe za odpravo teh tveganj. |
| --- | --- |

(18)

Države članice in gospodarski subjekti trenutno sprejemajo pomembne pripravljalne ukrepe za obsežno uvajanje omrežij 5G. Več držav članic je izrazilo zaskrbljenost glede morebitnih varnostnih tveganj, povezanih z omrežji 5G v okviru izvajanja postopkov za podelitev pravic do uporabe v radiofrekvenčnih pasovih, določenih za omrežja 5G (16), in proučujejo ukrepe za odpravo teh tveganj.

| (19) | Pri obravnavanju tveganj za kibernetsko varnost v omrežjih 5G bi bilo treba upoštevati tako tehnične kot druge dejavnike. Tehnični dejavniki lahko vključujejo šibke točke na področju kibernetske varnosti, ki jih je mogoče izkoristiti za pridobitev nepooblaščenega dostopa do informacij (kibernetsko vohunjenje, tako iz gospodarskih kot političnih razlogov) ali za druge zlonamerne cilje (kibernetski napadi, usmerjeni v motenje ali uničevanje sistemov in podatkov). Med pomembnimi vidiki, ki bi jih bilo treba upoštevati, sta potreba po zaščiti omrežij v celotnem življenjskem ciklu in potreba, da se zajame vsa zadevna oprema, tudi v fazah zasnove, razvoja, javnega naročanja, izgradnje, obratovanja in vzdrževanja omrežij 5G. |
| --- | --- |

(19)

Pri obravnavanju tveganj za kibernetsko varnost v omrežjih 5G bi bilo treba upoštevati tako tehnične kot druge dejavnike. Tehnični dejavniki lahko vključujejo šibke točke na področju kibernetske varnosti, ki jih je mogoče izkoristiti za pridobitev nepooblaščenega dostopa do informacij (kibernetsko vohunjenje, tako iz gospodarskih kot političnih razlogov) ali za druge zlonamerne cilje (kibernetski napadi, usmerjeni v motenje ali uničevanje sistemov in podatkov). Med pomembnimi vidiki, ki bi jih bilo treba upoštevati, sta potreba po zaščiti omrežij v celotnem življenjskem ciklu in potreba, da se zajame vsa zadevna oprema, tudi v fazah zasnove, razvoja, javnega naročanja, izgradnje, obratovanja in vzdrževanja omrežij 5G.

| (20) | Med drugimi dejavniki so lahko tudi regulativne ali druge zahteve, ki se naložijo dobaviteljem opreme za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo. Pri oceni pomembnosti takih dejavnikov bi bilo treba med drugim upoštevati splošno tveganje vpliva tretje države, zlasti v zvezi z njegovim modelom upravljanja, odsotnost sporazumov o sodelovanju na področju varnosti ali podobnih ureditev, kot so na primer sklep o ustreznosti varstva, glede varstva podatkov med Unijo in zadevno tretjo državo oziroma ali je zadevna država pogodbenica večstranskih, mednarodnih ali dvostranskih sporazumov o kibernetski varnosti, boju proti kibernetski kriminaliteti ali varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(20)

Med drugimi dejavniki so lahko tudi regulativne ali druge zahteve, ki se naložijo dobaviteljem opreme za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo. Pri oceni pomembnosti takih dejavnikov bi bilo treba med drugim upoštevati splošno tveganje vpliva tretje države, zlasti v zvezi z njegovim modelom upravljanja, odsotnost sporazumov o sodelovanju na področju varnosti ali podobnih ureditev, kot so na primer sklep o ustreznosti varstva, glede varstva podatkov med Unijo in zadevno tretjo državo oziroma ali je zadevna država pogodbenica večstranskih, mednarodnih ali dvostranskih sporazumov o kibernetski varnosti, boju proti kibernetski kriminaliteti ali varstvu podatkov.

| (21) | Kot pomemben korak pri razvoju pristopa Unije k kibernetski varnosti omrežij 5G bi bilo treba oceno tveganja izvesti in zaključiti na nacionalni ravni. Države članice bi tako lahko na podlagi te ocene prilagodile nacionalne ukrepe glede varnostnih zahtev in obvladovanja tveganja. |
| --- | --- |

(21)

Kot pomemben korak pri razvoju pristopa Unije k kibernetski varnosti omrežij 5G bi bilo treba oceno tveganja izvesti in zaključiti na nacionalni ravni. Države članice bi tako lahko na podlagi te ocene prilagodile nacionalne ukrepe glede varnostnih zahtev in obvladovanja tveganja.

| (22) | Treba bi bilo vzpostaviti usklajevanje, da se zagotovi učinkovitost ukrepov za obravnavanje teh groženj za kibernetsko varnost, saj so ti ukrepi bistveni za nemoteno delovanje notranjega trga ter za varstvo osebnih podatkov in zasebnosti. |
| --- | --- |

(22)

Treba bi bilo vzpostaviti usklajevanje, da se zagotovi učinkovitost ukrepov za obravnavanje teh groženj za kibernetsko varnost, saj so ti ukrepi bistveni za nemoteno delovanje notranjega trga ter za varstvo osebnih podatkov in zasebnosti.

| (23) | Nacionalne ocene tveganja bi morale biti podlaga za usklajeno oceno tveganja na ravni Unije, sestavljeno iz kartiranja groženj in skupnega pregleda, ki ga izvajajo države članice, in sicer ob podpori Komisije in skupaj z Evropsko agencijo za kibernetsko varnost (ENISA). |
| --- | --- |

(23)

Nacionalne ocene tveganja bi morale biti podlaga za usklajeno oceno tveganja na ravni Unije, sestavljeno iz kartiranja groženj in skupnega pregleda, ki ga izvajajo države članice, in sicer ob podpori Komisije in skupaj z Evropsko agencijo za kibernetsko varnost (ENISA).

| (24) | Ob upoštevanju nacionalnih ocen tveganja in ocen tveganja na ravni Unije bi morala skupina za sodelovanje oblikovati nabor orodij za opredelitev vrst tveganj za kibernetsko varnost in možnih ukrepov za zmanjšanje tveganj na področjih, ki vključujejo certificiranje, preskušanje in nadzor dostopa. Opredeliti bi morala tudi možne posebne ukrepe, ki bi bili primerni za obravnavanje tveganj, ki bi jih ugotovila ena ali več držav članic. Skupina za sodelovanje bi morala delovati ob podpori Evropske agencije za kibernetsko varnost (ENISA), Europola, Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) ter Obveščevalnega in situacijskega centra EU. Ta nabor orodij bi moral Komisiji pomagati pri razvoju minimalnih skupnih zahtev za nadaljnje zagotavljanje visoke ravni kibernetske varnosti omrežij 5G po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(24)

Ob upoštevanju nacionalnih ocen tveganja in ocen tveganja na ravni Unije bi morala skupina za sodelovanje oblikovati nabor orodij za opredelitev vrst tveganj za kibernetsko varnost in možnih ukrepov za zmanjšanje tveganj na področjih, ki vključujejo certificiranje, preskušanje in nadzor dostopa. Opredeliti bi morala tudi možne posebne ukrepe, ki bi bili primerni za obravnavanje tveganj, ki bi jih ugotovila ena ali več držav članic. Skupina za sodelovanje bi morala delovati ob podpori Evropske agencije za kibernetsko varnost (ENISA), Europola, Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) ter Obveščevalnega in situacijskega centra EU. Ta nabor orodij bi moral Komisiji pomagati pri razvoju minimalnih skupnih zahtev za nadaljnje zagotavljanje visoke ravni kibernetske varnosti omrežij 5G po vsej Uniji.

| (25) | Ob sprejemanju ukrepov za obravnavanje tveganj, povezanih s kibernetsko varnostjo, bi bilo treba pri izgradnji enotnega omrežja upoštevati spodbujanje kibernetske varnosti prek raznolikosti dobaviteljev. |
| --- | --- |

(25)

Ob sprejemanju ukrepov za obravnavanje tveganj, povezanih s kibernetsko varnostjo, bi bilo treba pri izgradnji enotnega omrežja upoštevati spodbujanje kibernetske varnosti prek raznolikosti dobaviteljev.

| (26) | To priporočilo ne bi smelo posegati v pristojnosti držav članic, kar zadeva dejavnosti v zvezi z javno varnostjo, obrambo, nacionalno varnostjo in dejavnostmi države na področju kazenskega prava, vključno s pravico držav članic, da iz razlogov nacionalne varnosti iz svojih trgov izključijo ponudnike ali ponudnike storitev – |
| --- | --- |

(26)

To priporočilo ne bi smelo posegati v pristojnosti držav članic, kar zadeva dejavnosti v zvezi z javno varnostjo, obrambo, nacionalno varnostjo in dejavnostmi države na področju kazenskega prava, vključno s pravico držav članic, da iz razlogov nacionalne varnosti iz svojih trgov izključijo ponudnike ali ponudnike storitev –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

I.   CILJI

| (1) | Da bi se podprl razvoj pristopa Unije k zagotavljanju kibernetske varnosti omrežij 5G, so v tem priporočilu opredeljeni ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da lahko:






  (a) | države članice ocenijo tveganja za kibernetsko varnost, ki vplivajo na omrežja 5G na nacionalni ravni, in sprejmejo potrebne varnostne ukrepe; |
| --- | --- | --- |

(1)

(a)

države članice ocenijo tveganja za kibernetsko varnost, ki vplivajo na omrežja 5G na nacionalni ravni, in sprejmejo potrebne varnostne ukrepe;

| (b) | države članice in ustrezne institucije, agencije ter drugi organi Unije skupaj pripravijo usklajeno oceno tveganja na ravni Unije, ki temelji na nacionalni oceni tveganja; |
| --- | --- |

(b)

države članice in ustrezne institucije, agencije ter drugi organi Unije skupaj pripravijo usklajeno oceno tveganja na ravni Unije, ki temelji na nacionalni oceni tveganja;

| (c) | skupina za sodelovanje, ustanovljena v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148 (v nadaljnjem besedilu: skupina za sodelovanje), opredeli morebiten skupni sklop ukrepov, ki jih je treba sprejeti za zmanjšanje tveganj za kibernetsko varnost, povezanih z infrastrukturami, ki podpirajo digitalni ekosistem, zlasti omrežji 5G. |
| --- | --- |

(c)

skupina za sodelovanje, ustanovljena v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148 (v nadaljnjem besedilu: skupina za sodelovanje), opredeli morebiten skupni sklop ukrepov, ki jih je treba sprejeti za zmanjšanje tveganj za kibernetsko varnost, povezanih z infrastrukturami, ki podpirajo digitalni ekosistem, zlasti omrežji 5G.

II.   OPREDELITEV POJMOV

| (2) | V tem priporočilu se uporabljata naslednji opredelitvi pojmov:






  (a) | „omrežja 5G“ pomeni sklop vseh relevantnih elementov omrežne infrastrukture za mobilno in brezžično in brezžično komunikacijsko tehnologijo, ki se uporabljajo za povezljivost in storitve dodane vrednosti, z značilnostmi naprednega delovanja, kot so zelo velika hitrost prenosa podatkov in zmogljivost, komunikacije z nizko stopnjo zakasnitve, ultravisoka stopnja zanesljivosti ali podpiranje številnih povezanih naprav. Ti lahko vključujejo podedovane omrežne elemente, ki temeljijo na prejšnjih generacijah mobilne in brezžične komunikacijske tehnologije, kot sta 4G ali 3G. Pojem omrežja 5G je treba razumeti tako, da zajema vse ustrezne dele omrežja; |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

„omrežja 5G“ pomeni sklop vseh relevantnih elementov omrežne infrastrukture za mobilno in brezžično in brezžično komunikacijsko tehnologijo, ki se uporabljajo za povezljivost in storitve dodane vrednosti, z značilnostmi naprednega delovanja, kot so zelo velika hitrost prenosa podatkov in zmogljivost, komunikacije z nizko stopnjo zakasnitve, ultravisoka stopnja zanesljivosti ali podpiranje številnih povezanih naprav. Ti lahko vključujejo podedovane omrežne elemente, ki temeljijo na prejšnjih generacijah mobilne in brezžične komunikacijske tehnologije, kot sta 4G ali 3G. Pojem omrežja 5G je treba razumeti tako, da zajema vse ustrezne dele omrežja;

| (b) | „infrastruktura, ki podpira digitalni ekosistem“ pomeni infrastrukturo, ki se uporablja za omogočanje digitalizacije v širokem naboru kritičnih aplikacij v gospodarstvu in družbi. |
| --- | --- |

(b)

„infrastruktura, ki podpira digitalni ekosistem“ pomeni infrastrukturo, ki se uporablja za omogočanje digitalizacije v širokem naboru kritičnih aplikacij v gospodarstvu in družbi.

III.   UKREPI NA NACIONALNI RAVNI

| (3) | Države članice bi morale do 30. junija 2019 izvesti oceno tveganja omrežne infrastrukture 5G, vključno z opredelitvijo najbolj občutljivih elementov, kjer bi imele kršitve varnosti znaten negativen učinek. Do istega datuma bi morale države članice pregledati tudi varnostne zahteve in metode obvladovanja tveganja, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, da bi se upoštevale kibernetske grožnje, ki lahko izhajajo iz (i) tehničnih dejavnikov, kot so posebne tehnične značilnosti omrežij 5G, in (ii) drugih dejavnikov, kot sta pravni in politični okvir, ki lahko velja za dobavitelje opreme za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo v tretjih državah. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Na podlagi nacionalne ocene tveganja in pregleda ter ob upoštevanju stalnega usklajenega ukrepanja na ravni Unije bi morale države članice:






  (a) | posodobiti varnostne zahteve in metode obvladovanja tveganja, ki se uporabljajo v zvezi z omrežji 5G; |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

posodobiti varnostne zahteve in metode obvladovanja tveganja, ki se uporabljajo v zvezi z omrežji 5G;

| (b) | posodobiti relevantne obveznosti, naložene podjetjem, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve v skladu s členoma 13a in 13b Direktive 2002/21/ES; |
| --- | --- |

(b)

posodobiti relevantne obveznosti, naložene podjetjem, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve v skladu s členoma 13a in 13b Direktive 2002/21/ES;

| (c) | splošni odobritvi dodati pogoje v zvezi z varnostjo javnih omrežij pred nepooblaščenim dostopom in od podjetij, ki sodelujejo v morebitnih prihodnjih postopkih za podeljevanje pravic uporabe radijskih frekvenc v pasovih 5G, zahtevati zaveze glede skladnosti z varnostnimi zahtevami za omrežja v skladu z Direktivo 2002/20/ES; |
| --- | --- |

(c)

splošni odobritvi dodati pogoje v zvezi z varnostjo javnih omrežij pred nepooblaščenim dostopom in od podjetij, ki sodelujejo v morebitnih prihodnjih postopkih za podeljevanje pravic uporabe radijskih frekvenc v pasovih 5G, zahtevati zaveze glede skladnosti z varnostnimi zahtevami za omrežja v skladu z Direktivo 2002/20/ES;

| (d) | uporabiti druge preventivne ukrepe, namenjene blažitvi morebitnih tveganj za kibernetsko varnost. |
| --- | --- |

(d)

uporabiti druge preventivne ukrepe, namenjene blažitvi morebitnih tveganj za kibernetsko varnost.

| (5) | Ukrepi iz točke 4 bi morali vključevati okrepljene obveznosti za dobavitelje in upravljavce, da zagotovijo varnost občutljivih delov omrežja in, kadar je to primerno, obveznosti zagotavljanja ustreznih informacij pristojnim nacionalnim organom v zvezi z načrtovanimi spremembami v elektronskih komunikacijskih omrežjih ter zahteve, da nacionalni revizijski / certifikacijski laboratoriji za namene varnosti in integritete predhodno preverijo specifične komponente in sisteme informacijske tehnologije za namene varnosti in celovitosti. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Skupne varnostne preglede bi morale izvajati dve ali več držav članic, in sicer z uporabo in izmenjavo ustreznega tehničnega strokovnega znanja in zmogljivosti v zvezi z infrastrukturami, ki podpirajo digitalni ekosistem in omrežja 5G, na primer kadar isto podjetje upravlja ali gradi omrežno infrastrukturo v več kot eni državi članici ali kadar so v njihovih omrežnih konfiguracijah znatne podobnosti. Evropska agencija za kibernetsko varnost (ENISA), Europol in Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) bi morale prednostno obravnavati prošnje držav članic za podporo na tem področju. Rezultate teh pregledov bi bilo treba sporočiti skupini za sodelovanje in mreži skupin za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti. |
| --- | --- |

(6)

IV.   USKLAJENO UKREPANJE NA RAVNI UNIJE

| (7) | Za razvoj skupnega pristopa k obravnavi tveganj za kibernetsko varnost v zvezi z omrežji 5G bi morale države članice do 30. aprila 2019 v skupini za sodelovanje začeti delovati v okviru namenskega poteka dela. Države članice bi morale povabiti ustrezne organe, da po potrebi sodelujejo pri delu skupine za sodelovanje. |
| --- | --- |

(7)

Usklajena evropska ocena tveganja

| (8) | Države članice bi si morale izmenjevati informacije med seboj in z ustreznimi organi Unije, da bi oblikovale skupno zavest o obstoječih in potencialnih tveganjih za kibernetsko varnost, povezanih z omrežji 5G. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Države članice bi morale svoje nacionalne ocene tveganja do 15. julija 2019 posredovati Komisiji in Evropski agenciji za kibernetsko varnost (ENISA). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) bi morala dokončati kartiranje groženj posebej za omrežja 5G. Za proces bi morali podpirati skupina za sodelovanje in mreža skupin za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti, vzpostavljeni v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Ob upoštevanju vseh teh elementov bi morale države članice ob podpori Komisije in skupaj z Evropsko agencijo za kibernetsko varnost (ENISA) do 1. oktobra 2019 dokončati skupni pregled izpostavljenosti tveganjem, povezanim z infrastrukturami, ki podpirajo digitalni ekosistem, zlasti omrežji 5G, in sicer na ravni Unije. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | V skupnem pregledu bi morali prednost nameniti analizi tveganj, povezanih s posebej občutljivimi ali ranljivimi elementi, ki so vključeni v jedrne elemente omrežij 5G, operativnim in vzdrževalnim središčem ter elementi dostopovnega omrežja 5G, ki se uporabljajo v industriji. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | V drugi fazi bi bilo treba ta skupni pregled razširiti na druge strateške elemente digitalne vrednostne verige. |
| --- | --- |

(13)

Skupni nabor orodij Unije za obravnavanje tveganj

| (14) | Pri delu skupine za sodelovanje bi bilo treba opredeliti najboljše prakse, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, kot je določeno v točki 4. Na podlagi teh nacionalnih dobrih praks bi bilo treba do 31. decembra 2019 sprejeti nabor ustreznih, učinkovitih in sorazmernih ukrepov za zmanjševanje ugotovljenih tveganj za kibernetsko varnost na nacionalni ravni in ravni Unije; ta nabor ukrepov bo Komisiji pomagal pri razvoju minimalnih skupnih zahtev za nadaljnjo zagotovitev visoke ravni kibernetske varnosti omrežij 5G po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Ta nabor orodij bi moral vključevati:






  (a) | seznam vrst varnostnih tveganj, ki lahko vplivajo na kibernetsko varnost omrežij 5G (npr. tveganje v zvezi z dobavno verigo, tveganje ranljivosti programske opreme, tveganje pri nadzoru dostopa, tveganja, ki izhajajo iz pravnega in političnega okvira, ki lahko v tretjih državah velja za dobavitelje opreme za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo) in |
| --- | --- | --- |

(15)

(a)

seznam vrst varnostnih tveganj, ki lahko vplivajo na kibernetsko varnost omrežij 5G (npr. tveganje v zvezi z dobavno verigo, tveganje ranljivosti programske opreme, tveganje pri nadzoru dostopa, tveganja, ki izhajajo iz pravnega in političnega okvira, ki lahko v tretjih državah velja za dobavitelje opreme za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo) in

| (b) | sklop možnih ukrepov za zmanjšanje tveganja (npr. certificiranje strojne opreme, programske opreme ali storitev, ki ga opravi tretja oseba, formalni preskusi strojne in programske opreme ali preverjanje skladnosti, postopki za zagotavljanje obstoja in izvajanja nadzora dostopa, identifikacija izdelkov, storitve ali dobavitelji, za katere se šteje, da potencialno niso varni, itd.). Ti ukrepi bi morali obravnavati vse vrste varnostnega tveganja, ki se ob oceni tveganja ugotovijo v eni ali več državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

sklop možnih ukrepov za zmanjšanje tveganja (npr. certificiranje strojne opreme, programske opreme ali storitev, ki ga opravi tretja oseba, formalni preskusi strojne in programske opreme ali preverjanje skladnosti, postopki za zagotavljanje obstoja in izvajanja nadzora dostopa, identifikacija izdelkov, storitve ali dobavitelji, za katere se šteje, da potencialno niso varni, itd.). Ti ukrepi bi morali obravnavati vse vrste varnostnega tveganja, ki se ob oceni tveganja ugotovijo v eni ali več državah članicah.

| (16) | Ko bodo razvite evropske certifikacijske sheme za kibernetsko varnost, ki se bodo uporabljale za omrežja 5G, bi morale države članice v skladu s pravom Unije sprejeti nacionalne tehnične predpise, ki bodo določali obvezno certificiranje izdelkov, storitev ali sistemov, zajetih v teh shemah. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Države članice bi morale skupaj s Komisijo opredeliti pogoje v zvezi z varnostjo javnih omrežij pred nepooblaščenim dostopom, ki se dodajo splošni odobritvi, in varnostne zahteve za omrežja za potrebe zahtev po zavezah od podjetij, ki sodelujejo v postopkih za podeljevanje pravic uporabe spektra pasov 5G v skladu z Direktivo 2002/20/ES. Te bi se morale, če je to mogoče, odražati v ukrepih, sprejetih v točki 4(c). |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Države članice bi morale v sodelovanju s Komisijo razviti posebne varnostne zahteve, ki bi se lahko uporabljale v okviru javnih naročil, povezanih z omrežji 5G. To bi moralo vključevati obvezne zahteve za izvajanje certifikacijskih shem za kibernetsko varnost na področju javnih naročil, če takšne sheme še niso zavezujoče za vse dobavitelje in upravljavce. |
| --- | --- |

(18)

V.   PREGLED

| (19) | Države članice bi morale sodelovati s Komisijo, da bi za določitev ustreznih nadaljnjih korakov ocenile učinke tega priporočila do 1. oktobra 2020. Pri tej oceni bi bilo treba upoštevati rezultate usklajene ocene tveganja Unije in nabora orodij Unije. |
| --- | --- |

(19)

V Strasbourgu, 26. marca 2019

Za Komisijo

Julian KING

Član Komisije

---

(1)  COM(2016) 588 final.

1

(2)  Sklepi Evropskega sveta z dne 21. in 22. marca 2019.

2

(3)  Stanje v Uniji 2018 – Čas za evropsko suverenost, 12. september 2018.

3

(4)  JOIN(2019) 5 final.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0156+0+DOC+PDF+V0//SL.

5

(6)  Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33) in posamične direktive.

6

(7)  Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (UL L 321, 17.12.2018, str. 36).

7

(8)  Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (UL L 108, 24.4.2002, str. 21).

8

(9)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

9

(10)  https://resilience.enisa.europa.eu/article-13.

10

(11)  Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji, UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

11

(12)  Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji EU za kibernetsko varnost ENISA in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 526/2013 ter certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti (uredba o kibernetski varnosti) (COM(2017) 477 final 2017/0225(COD)).

12

(13)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

13

(14)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

14

(15)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79l, 21.3.2019, str. 1).

15

(16)  V letu 2019 je postopek dražbe v vsaj enem frekvenčnem pasu predviden v 11 državah članicah: Avstriji, Belgiji, Češki, Franciji, Grčiji, Irski, Litvi, Madžarski, Nemčiji, Nizozemski in Portugalski. Za leto 2020 je predvidenih še šest dražb, in sicer v Litvi (različne frekvence), na Malti, Poljskem in Slovaškem, v Španiji in v Združenem kraljestvu. Vir: http://5gobservatory.eu/observatory-overview/observatory-reports/.

16

Vir

---