# Euroopa Liidu L 77/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 77 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik20. märts 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 77

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik20. märts 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2019/440, 29. november 2018, mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli alusel | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/441, 4. märts 2019, Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu, selle rakendamise protokolli ja lepingu juurde kuuluva kirjavahetuse sõlmimise kohta | 4 |
| | | Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping | 8 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/442, 12. detsember 2018, millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2017/587, et täpsustada nõuet, mille kohaselt hinnad peavad kajastama turul valitsevaid tingimusi, ning ajakohastada ja parandada teatavaid sätteid (
  1
  ) | 56 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/443, 13. veebruar 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/588 seoses võimalusega kohandada aktsiaga päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu, kui kauplemiskoht, kus aktsia kauplemismaht on kõige suurem, asub väljaspool liitu (
  1
  ) | 59 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/444, 19. märts 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 käendusdokumentide vormide ja tolliväärtuse sisse arvestatavate õhutranspordikulude osas, arvestades Ühendkuningriigi väljaastumist liidust | 61 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/445, 19. märts 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 367/2014, millega kehtestatakse EAGFi kuludeks eraldatav netosaldo | 64 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/446, 19. märts 2019, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (
  1
  ) | 67 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/447, 15. märts 2019, millega nimetatakse ametisse Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 73 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/448, 18. märts 2019, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist metoksükloori kandmiseks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A lisasse | 74 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/449, 18. märts 2019, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/715, millega sätestatakse meetmed seoses teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate puuviljadega, et hoida ära kahjuliku organismi Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja seal levimine
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2024 all) | 76 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/450, 19. märts 2019, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011 toetuseks koostatud ehitustoodete Euroopa hindamisdokumentide avaldamise kohta (
  1
  ) | 78 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/451, 19. märts 2019, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011 toetuseks koostatud ehitustoodete harmoneeritud standardite kohta (
  1
  ) | 80 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu määrus (EL) 2019/440, 29. november 2018, mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli alusel

1

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/441, 4. märts 2019, Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu, selle rakendamise protokolli ja lepingu juurde kuuluva kirjavahetuse sõlmimise kohta

4

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping

8

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/442, 12. detsember 2018, millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2017/587, et täpsustada nõuet, mille kohaselt hinnad peavad kajastama turul valitsevaid tingimusi, ning ajakohastada ja parandada teatavaid sätteid (
  1
  )

1

56

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/443, 13. veebruar 2019, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/588 seoses võimalusega kohandada aktsiaga päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu, kui kauplemiskoht, kus aktsia kauplemismaht on kõige suurem, asub väljaspool liitu (
  1
  )

1

59

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/444, 19. märts 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 käendusdokumentide vormide ja tolliväärtuse sisse arvestatavate õhutranspordikulude osas, arvestades Ühendkuningriigi väljaastumist liidust

61

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/445, 19. märts 2019, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 367/2014, millega kehtestatakse EAGFi kuludeks eraldatav netosaldo

64

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/446, 19. märts 2019, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (
  1
  )

1

67

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/447, 15. märts 2019, millega nimetatakse ametisse Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

73

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/448, 18. märts 2019, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist metoksükloori kandmiseks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A lisasse

74

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/449, 18. märts 2019, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/715, millega sätestatakse meetmed seoses teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate puuviljadega, et hoida ära kahjuliku organismi Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja seal levimine
  (teatavaks tehtud numbri C(2019) 2024 all)

Phyllosticta citricarpa

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2024 all)

76

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/450, 19. märts 2019, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011 toetuseks koostatud ehitustoodete Euroopa hindamisdokumentide avaldamise kohta (
  1
  )

1

78

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/451, 19. märts 2019, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011 toetuseks koostatud ehitustoodete harmoneeritud standardite kohta (
  1
  )

1

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/440,

29. november 2018,

mis käsitleb kalapüügivõimaluste jaotamist Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ja selle rakendamise protokolli alusel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi uue Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „kalandusleping“), selle rakendamise uue protokolli ja kalanduslepingu juurde kuuluva kirjavahetuse üle. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi uue Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „kalandusleping“), selle rakendamise uue protokolli ja kalanduslepingu juurde kuuluva kirjavahetuse üle.

| (2) | Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2068 (1) allkirjastati kalandusleping, selle rakendamise protokoll ja kalanduslepingu juurde kuuluv kirjavahetus 14. jaanuaril 2019, eeldusel et need hiljem sõlmitakse. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2068 (1) allkirjastati kalandusleping, selle rakendamise protokoll ja kalanduslepingu juurde kuuluv kirjavahetus 14. jaanuaril 2019, eeldusel et need hiljem sõlmitakse.

| (3) | Kalanduslepingu rakendamise protokoll kehtib neli aastat alates selle kohaldamise alguskuupäevast, mis on kindlaks määratud protokolli artiklis 16. |
| --- | --- |

(3)

Kalanduslepingu rakendamise protokoll kehtib neli aastat alates selle kohaldamise alguskuupäevast, mis on kindlaks määratud protokolli artiklis 16.

| (4) | Tuleks määrata kindlaks kalapüügivõimalused liikmesriikide vahel kogu kalanduslepingu rakendamise protokolli kohaldamisaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks määrata kindlaks kalapüügivõimalused liikmesriikide vahel kogu kalanduslepingu rakendamise protokolli kohaldamisaja jooksul.

| (5) | Käesolev määrus peaks jõustuma kalanduslepingu rakendamise protokolli kohaldamise alguskuupäeval, |
| --- | --- |

(5)

Käesolev määrus peaks jõustuma kalanduslepingu rakendamise protokolli kohaldamise alguskuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise protokolli alusel jaotatakse kalapüügivõimalused liikmesriikide vahel järgmiselt:

| Püügikategooria | Laeva tüüp | Liikmesriik | Load või kvoodid |
| --- | --- | --- | --- |
| Väikesemahuline kalapüük põhjaosas, pelaagilised liigid | Seinerid < 150 brutotonnaaž (GT) | Hispaania | 22 |
| Väikesemahuline kalapüük põhjaosas | Põhjaõngejadalaevad < 40 GT | Hispaania | 25 |
| Portugal | 7 |
| Põhjaõngejadalaevad ≥ 40 GT < 150 GT | Portugal | 3 |
| Väikesemahuline kalapüük lõunaosas | Veoõngejadalaevad ja ritvõngelaevad < 150 GT laeva kohta
  kokku ≤ 800 GT | Hispaania | 10 |
| Põhjapüük | Põhjaõngejadalaevad ≤ 150 GT | Hispaania | 7 |
| Portugal | 4 |
| Seinerid ≤ 750 GT
  Kokku≤ 3 000 GT | Hispaania | 5 |
| Itaalia | 0 |
| Tuunipüük | Ritvõngelaevad | Hispaania | 23 |
| Prantsusmaa | 4 |
| Tööstuslik pelaagiline püük | 85 000 tonni (t) esimesel aastal
  90 000 t teisel aastal
  100 000 t kolmandal aastal ja neljandal aastal
  Püügiloaga laevade jaotus: | 10 laeva ≥ 3 000 GT ja < 7 765 GT |

Püügikategooria

Laeva tüüp

Liikmesriik

Load või kvoodid

Väikesemahuline kalapüük põhjaosas, pelaagilised liigid

Seinerid < 150 brutotonnaaž (GT)

Hispaania

22

Väikesemahuline kalapüük põhjaosas

Põhjaõngejadalaevad < 40 GT

Hispaania

25

Portugal

7

Põhjaõngejadalaevad ≥ 40 GT < 150 GT

Portugal

3

Väikesemahuline kalapüük lõunaosas

Veoõngejadalaevad ja ritvõngelaevad < 150 GT laeva kohta

kokku ≤ 800 GT

Hispaania

10

Põhjapüük

Põhjaõngejadalaevad ≤ 150 GT

Hispaania

7

Portugal

4

Seinerid ≤ 750 GT

Kokku≤ 3 000 GT

Hispaania

5

Itaalia

0

Tuunipüük

Ritvõngelaevad

Hispaania

23

Prantsusmaa

4

Tööstuslik pelaagiline püük

85 000 tonni (t) esimesel aastal

90 000 t teisel aastal

100 000 t kolmandal aastal ja neljandal aastal

Püügiloaga laevade jaotus:

10 laeva ≥ 3 000 GT ja < 7 765 GT

| | 4 laeva ≥ 150 ja < 3 000 GT |
| --- | --- |

4 laeva ≥ 150 ja < 3 000 GT

| | 4 laeva < 150 GT |
| --- | --- |

4 laeva < 150 GT

Esimene aasta: 85 000 t

Saksamaa

6 871,2 t

Leedu

21 986,3 t

Läti

12 367,5 t

Madalmaad

26 102,4 t

Iirimaa

3 099,3 t

Poola

4 807,8 t

Ühendkuningriik

4 807,8 t

Hispaania

496,2 t

Portugal

1 652,2 t

Prantsusmaa

2 809,3 t

Teine aasta 90 000 t

Saksamaa

7 275,4 t

Leedu

23 279,6 t

Läti

13 095,0 t

Madalmaad

27 637,9 t

Iirimaa

3 281,6 t

Poola

5 090,6 t

Ühendkuningriik

5 090,6 t

Hispaania

525,4 t

Portugal

1 749,4 t

Prantsusmaa

2 974,5 t

Kolmas ja neljas aasta: 100 000 t

Saksamaa

8 083,8 t

Leedu

25 866,3 t

Läti

14 550,0 t

Madalmaad

30 708,8 t

Iirimaa

3 646,3 t

Poola

5 656,3 t

Ühendkuningriik

5 656,3 t

Hispaania

583,8 t

Portugal

1 943,8 t

Prantsusmaa

3 305,0 t

2.   Kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403, (2) ilma et see piiraks kalanduslepingu, selle rakendamise protokolli ning kalanduslepingu juurde kuuluva kirjavahetuse kohaldamist.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates kalanduslepingu rakendamise protokolli kohaldamise alguskuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. november 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SCHRAMBÖCK

---

(1)  Nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/2068 Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu, selle rakendamise protokolli ja lepingu juurde kuuluva kirjavahetuse liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 331, 28.12.2018, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

2

---

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/4

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/441,

4. märts 2019,

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu, selle rakendamise protokolli ja lepingu juurde kuuluva kirjavahetuse sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. mail 2006 vastu määruse (EÜ) nr 764/2006, (2) mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „leping“) sõlmimist. Seejärel on lepingut vaikimisi pikendatud. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. mail 2006 vastu määruse (EÜ) nr 764/2006, (2) mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „leping“) sõlmimist. Seejärel on lepingut vaikimisi pikendatud.

| (2) | Lepingu rakendamise viimane protokoll, milles määrati kindlaks lepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, kaotas kehtivuse 14. juulil 2018. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu rakendamise viimane protokoll, milles määrati kindlaks lepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, kaotas kehtivuse 14. juulil 2018.

| (3) | Vastusena lepingu ja selle rakendamise protokolli kehtivust ja tõlgendamist puudutavale eelotsusetaotlusele leidis Euroopa Kohus kohtuasjas C-266/16, (3) et ei leping ega selle rakendamise protokoll ei ole kohaldatav Lääne-Sahara territooriumiga külgnevate vete suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Vastusena lepingu ja selle rakendamise protokolli kehtivust ja tõlgendamist puudutavale eelotsusetaotlusele leidis Euroopa Kohus kohtuasjas C-266/16, (3) et ei leping ega selle rakendamise protokoll ei ole kohaldatav Lääne-Sahara territooriumiga külgnevate vete suhtes.

| (4) | Liit ei kavatse mõjutada Lääne-Sahara lõplikku staatust puudutavat poliitilist protsessi, mis toimub ÜRO egiidi all ning liit on korduvalt kinnitanud oma soovi leida lahendus vaidlusele Lääne-Sahara küsimuses: praegu on ÜRO kandnud Lääne-Sahara mitteautonoomsete territooriumide loetelusse ja peamiselt haldab seda Maroko Kuningriik. Liit toetab täielikult ÜRO peasekretäri ja tema isikliku saadiku püüdlusi aidata pooltel leida olukorrale õiglane, püsiv ja vastastikku vastuvõetav poliitiline lahendus, mis võimaldab Lääne-Sahara rahval teostada enesemääramisõigust vastavalt korrale, mis on kooskõlas ÜRO põhikirjas ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides, eelkõige resolutsioonides 2152 (2014), 2218 (2015), 2285 (2016), 2351 (2017) ja 2414 (2018) esitatud eesmärkide ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(4)

Liit ei kavatse mõjutada Lääne-Sahara lõplikku staatust puudutavat poliitilist protsessi, mis toimub ÜRO egiidi all ning liit on korduvalt kinnitanud oma soovi leida lahendus vaidlusele Lääne-Sahara küsimuses: praegu on ÜRO kandnud Lääne-Sahara mitteautonoomsete territooriumide loetelusse ja peamiselt haldab seda Maroko Kuningriik. Liit toetab täielikult ÜRO peasekretäri ja tema isikliku saadiku püüdlusi aidata pooltel leida olukorrale õiglane, püsiv ja vastastikku vastuvõetav poliitiline lahendus, mis võimaldab Lääne-Sahara rahval teostada enesemääramisõigust vastavalt korrale, mis on kooskõlas ÜRO põhikirjas ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides, eelkõige resolutsioonides 2152 (2014), 2218 (2015), 2285 (2016), 2351 (2017) ja 2414 (2018) esitatud eesmärkide ja põhimõtetega.

| (5) | Peaks olema võimalik, et liidu laevastik saaks oma püügitegevust alates lepingu jõustumisest jätkata ning lepingu kohaldamisala tuleks kindlaks määrata nii, et sinna hulka kuuluksid ka Lääne-Sahara territooriumiga külgnevad veed. Kalandusalase partnerluse jätkamine on oluline ka selle tagamiseks, et kõnealune territoorium saaks jätkuvalt lepingus sätestatud valdkondlikku toetust kooskõlas liidu ja rahvusvahelise õigusega, sealhulgas inimõigustega, ning tooks asjaomasele elanikkonnale kasu. |
| --- | --- |

(5)

Peaks olema võimalik, et liidu laevastik saaks oma püügitegevust alates lepingu jõustumisest jätkata ning lepingu kohaldamisala tuleks kindlaks määrata nii, et sinna hulka kuuluksid ka Lääne-Sahara territooriumiga külgnevad veed. Kalandusalase partnerluse jätkamine on oluline ka selle tagamiseks, et kõnealune territoorium saaks jätkuvalt lepingus sätestatud valdkondlikku toetust kooskõlas liidu ja rahvusvahelise õigusega, sealhulgas inimõigustega, ning tooks asjaomasele elanikkonnale kasu.

| (6) | Selleks andis nõukogu komisjonile 16. aprillil 2018 loa alustada Maroko Kuningriigiga läbirääkimisi, et muuta partnerluslepingut ning leppida kokku lepingu rakendamise uues protokollis. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 24. juulil 2018 uus Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping (edaspidi „kalandusleping“), lepingu rakendamise uus protokoll, sealhulgas protokolli lisa ja liited ning kalanduslepingu juurde kuuluv kirjavahetus, mis on lepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(6)

Selleks andis nõukogu komisjonile 16. aprillil 2018 loa alustada Maroko Kuningriigiga läbirääkimisi, et muuta partnerluslepingut ning leppida kokku lepingu rakendamise uues protokollis. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 24. juulil 2018 uus Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping (edaspidi „kalandusleping“), lepingu rakendamise uus protokoll, sealhulgas protokolli lisa ja liited ning kalanduslepingu juurde kuuluv kirjavahetus, mis on lepingu lahutamatu osa.

| (7) | Kalanduslepingu eesmärk on võimaldada liidul ja Maroko Kuningriigil teha tihedamat koostööd säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutamise edendamisel lepinguga kindlaks määratud püügipiirkonnas ning toetada Maroko Kuningriigi jõupingutusi kalandussektori ja sinise majanduse arendamisel. Kalandusleping aitab saavutada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 seatud liidu eesmärke. |
| --- | --- |

(7)

Kalanduslepingu eesmärk on võimaldada liidul ja Maroko Kuningriigil teha tihedamat koostööd säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutamise edendamisel lepinguga kindlaks määratud püügipiirkonnas ning toetada Maroko Kuningriigi jõupingutusi kalandussektori ja sinise majanduse arendamisel. Kalandusleping aitab saavutada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 seatud liidu eesmärke.

| (8) | Komisjon hindas kalanduslepingu võimalikku mõju kestlikule arengule, eelkõige kasu asjaomasele elanikkonnale ja asjaomaste territooriumide loodusvarade kasutamist. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon hindas kalanduslepingu võimalikku mõju kestlikule arengule, eelkõige kasu asjaomasele elanikkonnale ja asjaomaste territooriumide loodusvarade kasutamist.

| (9) | Selle hinnangu põhjal on selge, et kalandusleping peaks olema asjaomase elanikkonna jaoks väga kasulik, kuna sellel on kõnealuse elanikkonna jaoks positiivne sotsiaal-majanduslik mõju, eelkõige tööhõive ja investeeringute seisukohast, samuti mõju kalandussektori arengule ja kalatoodete töötlemisele. |
| --- | --- |

(9)

Selle hinnangu põhjal on selge, et kalandusleping peaks olema asjaomase elanikkonna jaoks väga kasulik, kuna sellel on kõnealuse elanikkonna jaoks positiivne sotsiaal-majanduslik mõju, eelkõige tööhõive ja investeeringute seisukohast, samuti mõju kalandussektori arengule ja kalatoodete töötlemisele.

| (10) | Samuti leitakse, et kalandusleping on parim tagatis Lääne-Saharaga külgnevate vete loodusvarade säästvaks kasutamiseks, kuna püügitegevus põhineb vastava valdkonna parimatel teaduslikel nõuannetel ja soovitustel ning see toimub asjakohaste järelevalve- ja kontrollimeetmete raames. |
| --- | --- |

(10)

Samuti leitakse, et kalandusleping on parim tagatis Lääne-Saharaga külgnevate vete loodusvarade säästvaks kasutamiseks, kuna püügitegevus põhineb vastava valdkonna parimatel teaduslikel nõuannetel ja soovitustel ning see toimub asjakohaste järelevalve- ja kontrollimeetmete raames.

| (11) | Võttes arvesse Euroopa Kohtu otsuse järeldusi, võttis komisjon koostöös Euroopa välisteenistusega kõik praeguses kontekstis mõistlikud ja võimalikud meetmed asjaomase elanikkonna nõuetekohaseks kaasamiseks, et tagada selle nõusolek. Laiaulatuslikud konsultatsioonid toimusid nii Lääne-Saharas kui ka Maroko Kuningriigis ning konsultatsioonidel osalenud sotsiaal-majanduslikud ja poliitilised osalejad pooldasid selgelt kalanduslepingu sõlmimist. Ent Polisario Rinne ja mõned muud osalejad ei olnud nõus konsultatsiooniprotsessis osalema. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse Euroopa Kohtu otsuse järeldusi, võttis komisjon koostöös Euroopa välisteenistusega kõik praeguses kontekstis mõistlikud ja võimalikud meetmed asjaomase elanikkonna nõuetekohaseks kaasamiseks, et tagada selle nõusolek. Laiaulatuslikud konsultatsioonid toimusid nii Lääne-Saharas kui ka Maroko Kuningriigis ning konsultatsioonidel osalenud sotsiaal-majanduslikud ja poliitilised osalejad pooldasid selgelt kalanduslepingu sõlmimist. Ent Polisario Rinne ja mõned muud osalejad ei olnud nõus konsultatsiooniprotsessis osalema.

| (12) | Need, kes ei olnud nõus protsessis osalema, lükkasid tagasi kalanduslepingu ja selle rakendamise protokolli kohaldamise Lääne-Saharaga külgnevate vete suhtes, kuna nad leidsid eelkõige, et selliste aktidega kinnitatakse Maroko Kuningriigi positsiooni Lääne-Sahara territooriumil. Samas ei võimalda miski kõnealuse kalanduslepingu ega selle rakendamise protokolli puhul järeldada, et sellega tunnustataks Maroko Kuningriigi suveräänsust või suveräänseid õigusi Lääne-Sahara ja sellega külgnevate vete suhtes. Liit jätkab tugevdatud jõupingutusi, et toetada ÜRO egiidi all alanud ja jätkuvat protsessi vaidluse rahumeelseks lahendamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Need, kes ei olnud nõus protsessis osalema, lükkasid tagasi kalanduslepingu ja selle rakendamise protokolli kohaldamise Lääne-Saharaga külgnevate vete suhtes, kuna nad leidsid eelkõige, et selliste aktidega kinnitatakse Maroko Kuningriigi positsiooni Lääne-Sahara territooriumil. Samas ei võimalda miski kõnealuse kalanduslepingu ega selle rakendamise protokolli puhul järeldada, et sellega tunnustataks Maroko Kuningriigi suveräänsust või suveräänseid õigusi Lääne-Sahara ja sellega külgnevate vete suhtes. Liit jätkab tugevdatud jõupingutusi, et toetada ÜRO egiidi all alanud ja jätkuvat protsessi vaidluse rahumeelseks lahendamiseks.

| (13) | Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2068 (4) allkirjastati kalandusleping, selle rakendamise protokoll ja kalanduslepingu juurde kuuluv kirjavahetus 14. jaanuaril 2019, eeldusel et need sõlmitakse hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2068 (4) allkirjastati kalandusleping, selle rakendamise protokoll ja kalanduslepingu juurde kuuluv kirjavahetus 14. jaanuaril 2019, eeldusel et need sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

| (14) | Kalandusleping, selle rakendamise protokoll ja kalanduslepingu juurde kuuluv kirjavahetus tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(14)

Kalandusleping, selle rakendamise protokoll ja kalanduslepingu juurde kuuluv kirjavahetus tuleks heaks kiita.

| (15) | Kalanduslepingu artikliga 13 moodustatakse ühiskomitee, mille ülesanne on lepingu rakendamise kontrollimine. Kooskõlas kalanduslepingu artikli 13 lõikega 3 võib ühiskomitee vastu võtta lepingu rakendamise protokolli muudatused. Muudatuste heakskiitmise lihtsustamiseks tuleks anda komisjonile eritingimustel volitus kiita kõnealused muudatused heaks lihtsustatud korras, |
| --- | --- |

(15)

Kalanduslepingu artikliga 13 moodustatakse ühiskomitee, mille ülesanne on lepingu rakendamise kontrollimine. Kooskõlas kalanduslepingu artikli 13 lõikega 3 võib ühiskomitee vastu võtta lepingu rakendamise protokolli muudatused. Muudatuste heakskiitmise lihtsustamiseks tuleks anda komisjonile eritingimustel volitus kiita kõnealused muudatused heaks lihtsustatud korras,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping (edaspidi „kalandusleping“), lepingu rakendamise protokoll ja kalanduslepingu juurde kuuluv kirjavahetus kiidetakse liidu nimel heaks.

Kalanduslepingu, selle rakendamise protokolli, sealhulgas protokolli lisa ja liidete ning kalanduslepingu juurde kuuluva kirjavahetuse tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Vastavalt käesoleva otsuse lisas esitatud tingimustele on komisjon volitatud kiitma liidu nimel heaks kalanduslepingu rakendamise protokolli muudatused, mille kalanduslepingu artikli 13 kohaselt moodustatud ühiskomitee on vastu võtnud.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel kalanduslepingu artiklis 17 ja selle rakendamise protokolli artiklis 15 sätestatud teate.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. märts 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ANTON

---

(1)  
  12. veebruari 2019. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 22. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 764/2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist (ELT L 141, 29.5.2006, lk 1).

2

(3)  
  27. veebruari 2018. aasta otsus kohtuasjas C-266/16: Western Sahara Campaign UK (ECLI:EU:C:2018:118).

3

(4)  Nõukogu 29. novembri 2018. aasta otsus (EL) 2018/2068 Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu, selle rakendamise protokolli ja lepingu juurde kuuluva kirjavahetus liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 331, 28.12.2018, lk 1).

4

---

LISA

Volituse ulatus ja ühiskomitees võetava liidu seisukoha kindlaksmääramise kord

| 1. | Komisjonile antakse volitus pidada Maroko Kuningriigiga läbirääkimisi ning vajaduse korral ja kooskõlas käesoleva lisa punktiga 3 kiita heaks kalanduslepingu rakendamise protokolli muudatused seoses järgmiste küsimustega:






  a) | kalapüügivõimaluste ja sellest lähtuvalt ka kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse läbivaatamine; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kalapüügivõimaluste ja sellest lähtuvalt ka kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse läbivaatamine;

| b) | valdkondliku toetuse ja sellest tulenevalt kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud rahalise toetuse rakendamise kord; |
| --- | --- |

b)

valdkondliku toetuse ja sellest tulenevalt kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud rahalise toetuse rakendamise kord;

| c) | liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja kord. |
| --- | --- |

c)

liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja kord.

| 2. | Kalanduslepinguga moodustatud ühiskomitees liit:






  a) | tegutseb kooskõlas eesmärkidega, mida liit taotleb ühise kalanduspoliitika raames; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tegutseb kooskõlas eesmärkidega, mida liit taotleb ühise kalanduspoliitika raames;

| b) | edendab seisukohti, mis on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud asjaomaste reeglitega ning milles on arvesse võetud rannikuriikide ühist haldamist. |
| --- | --- |

b)

edendab seisukohti, mis on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud asjaomaste reeglitega ning milles on arvesse võetud rannikuriikide ühist haldamist.

| 3. | Kui ühiskomitee kohtumisel on kavas vastu võtta otsus punktis 1 osutatud rakendamise protokolli muudatuste kohta, võetakse vajalikud meetmed selleks, et liidu nimel võetavas seisukohas oleks arvesse võetud uusimaid statistilisi, bioloogilisi ja muid asjakohaseid komisjonile edastatud andmeid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sel eesmärgil ja nimetatud andmetele tuginedes edastavad komisjoni talitused piisava ajavaruga enne asjaomast ühiskomitee kohtumist nõukogule või nõukogu ettevalmistavatele organitele analüüsimiseks ja heakskiitmiseks dokumendi, milles on esitatud liidu kavandatava seisukoha üksikasjad. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Punkti 1 alapunktis a osutatud küsimustes on liidu kavandatava seisukoha heakskiitmiseks nõukogus vajalik kvalifitseeritud häälteenamus. Muudel juhtudel loetakse ettevalmistavas dokumendis kavandatav liidu seisukoht heakskiidetuks, kui blokeeriva vähemusega võrdne arv liikmesriike ei avalda selle suhtes vastuseisu nõukogu ettevalmistava organi koosolekul või 20 päeva jooksul ettevalmistava dokumendi kättesaamisest, olenevalt sellest, kumb sündmus leiab aset varem. Vastuseisu korral edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kui edasiste koosolekute käigus, sealhulgas kohapeal, ei suudeta kokkulepet saavutada, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisjonil palutakse võtta õigel ajal ühiskomitee otsuse suhtes vajalikud järelmeetmed, sealhulgas asjakohasel juhul asjaomase otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ning kõnealuse otsuse rakendamiseks vajalike ettepanekute esitamine. |
| --- | --- |

7.

---

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/8

---

EUROOPA LIIDU JA MAROKO KUNINGRIIGI VAHELINE SÄÄSTVA KALAPÜÜGI PARTNERLUSLEPING

EUROOPA LIIT (edaspidi „liit“) ühelt poolt

ja

MAROKO KUNINGRIIK (edaspidi „Maroko“) teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised“,

VÕTTES ARVESSE liidu ja Maroko vahelist tihedat koostööd, eriti seoses 26. veebruaril 1996 allkirjastatud Euroopa-Vahemere piirkonna lepinguga, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel (edaspidi „assotsiatsioonileping“), samuti nende ühist soovi koostööd tõhustada,

JÄRGIDES rangelt rahvusvahelist õigust ja inimeste põhiõigusi, tagades asjaomaste lepinguosaliste vastastikuse kasu,

PIDADES SILMAS, et käesolev leping on osa nende ulatuslikust partnerlusest, mis hõlmab majandus-, poliitilist, julgeoleku- ja ebaseadusliku rände vastu võitlemise valdkondi, sealhulgas selle algpõhjuseid,

VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni,

OLLES TEADLIKUD Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud põhimõtete tähtsusest,

OLLES OTSUSTANUD kohaldada selliste asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide otsuseid ja soovitusi, mille liikmed lepinguosalised on,

SOOVIDES võtta arvesse saadaolevaid teadusnõuandeid ja pädevates piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides vastu võetud asjaomaseid majandamiskavasid, et tagada keskkonda säästev kalapüük ja edendada ookeanide majandamist rahvusvahelisel tasandil,

OLLES OTSUSTANUD luua dialoogi, eelkõige seoses kalanduse juhtimise, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse ning püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalvega,

SOOVIDES, et juurdepääs püügipiirkonnale põhineks liidu kalalaevastiku tegevusel ja kõnealune kalalaevastik saaks asjakohase osa lubatud kogupüügi ülejäägist, võttes arvesse iga lepingu eripära, ning et selle laevastiku suhtes kohaldataks samu tehnilisi tingimusi nagu kõigi laevastike suhtes,

OLLES VEENDUNUD, et partnerlus peab toimuma lepinguosaliste teinetest täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutuste koostoime,

OLLES OTSUSTANUD toetada Maroko valdkondliku kalanduspoliitika raames, sealhulgas käesoleva lepinguga hõlmatud püügipiirkonnas, partnerluse arengut, et leida selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning turuosaliste ja kodanikuühiskonna kaasamiseks kõige sobivamad vahendid,

SOOVIDES määrata kindlaks liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsu tingimused ning et selleks peaks püügitegevus olema suunatud eranditult olemasolevatele ressurssidele, võttes arvesse piirkonnas tegutsevate laevastike püügivõimsust ja pöörates erilist tähelepanu teatavatele piirialade ja pika rändega liikidele,

OLLES VEENDUNUD vajaduses teha tihedamat majanduslikku ja ühiskondlikku koostööd, tõhustada säästvat kalapüüki ja aidata kaasa ookeanide paremale majandamisele, sealhulgas mõlema lepinguosalise äriühinguid kaasavate investeeringute edendamise kaudu ja kooskõlas riigi arengueesmärkidega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „Maroko Kuningriigi ametiasutused“– Maroko põllumajanduse, merekalapüügi, maaelu arengu, vee ja metsandusministeeriumi merekalapüügi osakond;

„Maroko Kuningriigi ametiasutused“

b)   „liidu ametiasutused“– Euroopa Komisjon;

„liidu ametiasutused“

c)   „leping“– Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline säästva kalapüügi partnerlusleping, lepingu juurde kuuluv kirjavahetus, käesoleva lepingu rakendamise protokoll, selle lisa ja liited (edaspidi „protokoll“);

„leping“

d)   „püügitegevus“– kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalandustoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;

„püügitegevus“

e)   „kalalaev“– laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside ärieesmärgil kasutamiseks;

„kalalaev“

f)   „liidu laev“– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

„liidu laev“

g)   „laevaomanik“– kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda haldav ja kontrolliv isik;

„laevaomanik“

h)   „püügipiirkond“– Kesk-Atlandi idaosa veed, mis asuvad paralleelide 35°47′18′′ N ja 20°46′13′′ N vahel, sealhulgas Lääne-Saharaga külgnevad veed, (1) mis hõlmavad kõiki majandamispiirkondi. See määratlus ei mõjuta läbirääkimisi, mis on seotud püügipiirkonnaga külgnevate rannikuriikide merealade piiritlemisega, ega kolmandate riikide õigusi üldiselt;

„püügipiirkond“

1

i)   „majandamispiirkond“– tegevuspiirkond, mis on piiritletud geograafiliste koordinaatide, kasutatavate püügivahendite või lubatud liikidega;

„majandamispiirkond“

j)   „kalapüügiluba“– püügilitsents, mille Maroko Kuningriigi ametiasutused on väljastanud liidu laevale ja mis annab laevale õiguse tegeleda kalapüügiga asjaomases püügipiirkonnas;

„kalapüügiluba“

k)   „otsene kalapüügiluba“– püügilitsents, mille Maroko Kuningriigi ametiasutused on väljastanud liidu laevale väljaspool käesolevat lepingut;

„otsene kalapüügiluba“

l)   „kalavaru“– mere bioloogiline ressurss teatavas piirkonnas;

„kalavaru“

m)   „kalandustooted“– püügitegevuse tulemusena saadud veeorganismid;

„kalandustooted“

n)   „vesiviljelustooted“– vesiviljelustegevuse abil saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või neist valmistatud tooted;

„vesiviljelustooted“

o)   „kalandussektor“– majandussektor, mis hõlmab kõiki kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmis-, töötlemis- ja turustustegevusi;

„kalandussektor“

p)   „kalur“– lepinguosaliste tunnustatud isik, kes tegeleb tööndusliku kalapüügiga;

„kalur“

q)   „kalapüügivõimalus“– koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatud saagi ja/või püügikoormusena;

„kalapüügivõimalus“

r)   „säästev kalapüük“– Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 1995. aasta konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis kindlaks määratud eesmärkide ja põhimõtete kohane kalapüük.

„säästev kalapüük“

Artikkel 2

Lepingu ese

Käesoleva lepinguga luuakse liidu laevade püügitegevuse juriidilise, keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse juhtimise raamistik ning määratakse eelkõige kindlaks,

| a) | millistel tingimustel võivad liidu laevad püügipiirkonnas kala püüda; |
| --- | --- |

a)

millistel tingimustel võivad liidu laevad püügipiirkonnas kala püüda;

| b) | finants- ja majanduskoostöö kalandussektoris, eesmärgiga seada sisse kalandussektorit edendav partnerlus ja tõhustada ookeanide majandamist; |
| --- | --- |

b)

finants- ja majanduskoostöö kalandussektoris, eesmärgiga seada sisse kalandussektorit edendav partnerlus ja tõhustada ookeanide majandamist;

| c) | halduskoostöö rahalise toetuse rakendamiseks; |
| --- | --- |

c)

halduskoostöö rahalise toetuse rakendamiseks;

| d) | teaduslik ja tehniline koostöö, et tagada püügipiirkonna kalavarude säästev kasutamine ja arendada asjaomast sektorit; |
| --- | --- |

d)

teaduslik ja tehniline koostöö, et tagada püügipiirkonna kalavarude säästev kasutamine ja arendada asjaomast sektorit;

| e) | püügitegevuse seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmetega seotud koostöö püügipiirkonna vetes, et tagada kehtivate reeglite järgimine ning kalavarude kaitse ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise tõhusus. |
| --- | --- |

e)

püügitegevuse seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmetega seotud koostöö püügipiirkonna vetes, et tagada kehtivate reeglite järgimine ning kalavarude kaitse ja kalapüügi majandamise meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise tõhusus.

Artikkel 3

Käesoleva lepingu täitmise põhimõtted ja eesmärgid

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama säästvat kalapüüki püügipiirkonnas kala püüdvate kalalaevastike võrdse kohtlemise põhimõtte alusel.

2.   Maroko Kuningriigi ametiasutused kohustuvad tagama, et juurdepääs püügipiirkonnale on seotud liidu kalalaevastiku tegevusega. Maroko Kuningriigi ametiasutused püüavad tagada, et liidu kalalaevastik saab asjakohase osa lubatud kogupüügi ülejäägist, võttes arvesse iga lepingu eripära. Liidu kalalaevastiku suhtes kohaldatakse samu kalapüügi tehnilisi tingimusi nagu kõikide laevastike suhtes.

3.   Lepinguosalised lepivad kokku, et nad teavitavad teineteist kolmandate isikutega sõlmitud kalanduslepingutest ja -kokkulepetest.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku, et liidu laevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, millele on osutatud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 lõigetes 2 ja 3 ning mis on kindlaks tehtud selgel ja läbipaistval viisil parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida lepinguosalised vahetavad kõnealuste kalavarude kogu püügikoormuse kohta kõigi püügipiirkonnas tegutsevate laevastike poolt.

5.   Piirialade kalavarude või pika rändega kalavarude puhul võtavad lepinguosalised olemasolevatele varudele juurdepääsu kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse piirkondliku tasandi teadushinnanguid ning pädevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

6.   Lepinguosalised kohustuvad tagama käesoleva lepingu rakendamise liidu laevade püügitegevuse juriidilise, keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse juhtimise raamistikus.

7.   Lepinguosaliste vastastikustes huvides kohustuvad nad pidama tihedat dialoogi, soodustama koostööd ja teavitama teineteist eelkõige valdkondliku kalanduspoliitika rakendamisest ja ookeanide majandamisest.

8.   Lepinguosalised teevad koostööd ka käesoleva lepingu alusel ellu viidud meetmete, programmide ja tegevuste eel-, vahe- ja järelhindamisel.

9.   Lepinguosalised kohustuvad jälgima, et kõikide liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, eelkõige seoses töötajate ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusega ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

10.   Käesolev leping on kooskõlas assotsiatsioonilepinguga. Leping aitab saavutada assotsiatsioonilepingu üldeesmärke ja seab eesmärgiks tagada kalavarude jätkusuutlikkus keskkonna, majanduse ja sotsiaalsest seisukohast.

11.   Käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas dialoogi ja koostöö arendamist käsitleva assotsiatsioonilepingu artikliga 1 ning kooskõlas demokraatlikke põhimõtteid ja inimeste põhiõiguste austamist käsitleva assotsiatsioonilepingu artikliga 2.

Artikkel 4

Liidu laevade juurdepääs püügipiirkonnale

Maroko Kuningriigi ametiasutused kohustuvad lubama liidu laevadel püügipiirkonnas kala püüda vastavalt käesolevale lepingule.

Artikkel 5

Kalapüügi tingimused ja ainuõiguslikkuse klausel

1.   Liidu laevad võivad käesoleva lepinguga hõlmatud püügipiirkonnas kala püüda vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljastatud kalapüügiluba. Igasugune püügipiirkonnas toimuv püügitegevus väljaspool käesoleva lepingu raamistikku on keelatud.

2.   Maroko Kuningriigi ametiasutused annavad liidu laevadele kalapüügiload ainult käesoleva lepingu kohaselt. Kalapüügilubade andmine liidu laevadele väljaspool käesoleva lepingu raamistikku, eelkõige otseste kalapüügilubade vormis, on keelatud.

3.   Liidu aevale kalapüügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokollis.

4.   Lepinguosalised tagavad kõnealuse korra ja tingimuste nõuetekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase halduskoostöö kaudu.

Artikkel 6

Püügitegevuse suhtes kohaldatavad õigusnormid ja reeglid

1.   Säästva kalapüügi tagamiseks järgivad püügipiirkonnas tegutsevad liidu laevad kõnealuses püügipiirkonnas kalandustegevust reguleerivaid Maroko õigusnorme ja reegleid, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. Maroko Kuningriigi ametiasutused teatavad liidu ametiasutustele kohaldatavatest õigusnormidest ja reeglitest hiljemalt üks kuu enne käesoleva lepingu kohaldamist.

2.   Liit kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et liidu laevad järgiksid käesoleva lepingu sätteid ning teatatud õigusnorme ja reegleid, samuti selleks, et tagada käesoleva lepinguga ette nähtud püügitegevuse seiret, kontrolli ja järelevalvet käsitlevate sätete tõhus rakendamine.

Liidu laevad peavad tegema koostööd seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavate Maroko Kuningriigi ametiasutustega.

3.   Lepinguosalised teavitavad teinetest igast üldkohaldatavast otsusest, mis võib mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames. Lepinguosalised teavitavad teinetest kõikidest muudatustest oma kalandussektori poliitikas või kalandussektorit puudutavates õigusaktides, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva lepingu raames.

Õigusaktide muudatused, mis mõjutavad liidu laevade püügitegevust püügipiirkonnas, on liidu laevadele siduvad alates kuuekümnendast päevast, välja arvatud erandlike asjaolude korral, kui see tähtaeg ei ole kohaldatav, pärast seda, kui liidu ametiasutused on saanud Marokolt teate.

ÜLDISED KOHUSTUSED

ÜLDISED KOHUSTUSED

Artikkel 7

Partnerlus

Lepinguosalised lepivad kokku, et tugevdavad vastastikust partnerlust, sealhulgas koostööd teadusvaldkonnas, ettevõtjate vahelist koostööd, koostööd püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve alal ning võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga ning halduskoostööd säästva kalapüügi poliitika rakendamiseks.

Artikkel 8

Teaduskoostöö

1.   Käesoleva lepingu kehtivusajal teevad lepinguosalised kootööd püügipiirkonna varude seisundi jälgimiseks. Selleks korraldatakse vaheldumisi liidus ja Marokos igal aastal ühiseid teadusnõupidamisi.

2.   Teadusnõupidamiste tulemuste ja parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised artiklis 13 osutatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks.

3.   Lepinguosalised kohustuvad pidama teineteisega nõu kas otse või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, et korraldada elusressursside majandamist ja kaitset ning teha asjakohast teaduskoostööd.

Artikkel 9

Ettevõtjatevaheline koostöö

1.   Lepinguosalised soodustavad majandus-, teadus- ja tehnikakoostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate meetmete hõlbustamiseks ja edendamiseks peavad nad teineteisega nõu.

2.   Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalandustoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust.

3.   Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste ettevõtete vaheliste suhete edendamiseks tehnika-, majandus- ja kaubandusvaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist.

4.   Eriti soodustavad lepinguosalised kehtivaid õigusnorme arvestades lepinguosalistele vastastikust huvi pakkuvate investeeringute edendamist.

Artikkel 10

Koostöö püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

1.   Lepinguosalised kohustuvad tegema püügipiirkonnas koostööd püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas ning võitlema ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, et rakendada säästvat kalapüüki.

2.   Maroko Kuningriigi ametiasutused tagavad käesoleva lepingu ja selle protokolliga ette nähtud kalapüügi järelevalve sätete tõhusa rakendamise. Liidu laevad teevad kontrolli eest vastutavate Maroko pädevate ametiasutustega koostööd.

Artikkel 11

Halduskoostöö

Selleks et tagada kalavarude kaitse- ja majandamismeetmete tõhusus teevad lepinguosalised järgmist:

| — | arendavad halduskoostööd tagamaks, et liidu laevad järgivad käesoleva lepingu, eelkõige artikli 6 sätteid; |
| --- | --- |

—

arendavad halduskoostööd tagamaks, et liidu laevad järgivad käesoleva lepingu, eelkõige artikli 6 sätteid;

| — | teevad koostööd, eriti teabevahetuse ja tiheda halduskoostöö kaudu, ebaseadusliku kalapüügi tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

—

teevad koostööd, eriti teabevahetuse ja tiheda halduskoostöö kaudu, ebaseadusliku kalapüügi tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks.

Artikkel 12

Rahaline toetus

1.   Rahaline toetus on kindlaks määratud protokollis.

2.   Lõikes 1 osutatud rahaline toetus hõlmab

| a) | rahalist hüvitist, mida liit maksab liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsu eest; |
| --- | --- |

a)

rahalist hüvitist, mida liit maksab liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsu eest;

| b) | liidu laevade omanike poolt makstavaid tasusid; |
| --- | --- |

b)

liidu laevade omanike poolt makstavaid tasusid;

| c) | liidu valdkondlikku toetust säästva kalapüügi poliitika ning ookeanide majandamise ühe- ja mitmeaastaste programmide rakendamiseks. |
| --- | --- |

c)

liidu valdkondlikku toetust säästva kalapüügi poliitika ning ookeanide majandamise ühe- ja mitmeaastaste programmide rakendamiseks.

3.   Liidu rahalist toetust makstakse vastavalt protokollile igal aastal.

4.   Lepinguosalised uurivad käesolevast lepingust tuleneva sotsiaal-majandusliku kasu õiglast geograafilist ja ühiskondlikku jaotust, eriti seoses kalandussektori taristu, põhiliste sotsiaalteenuste, ettevõtete loomise, kutseõppe ning arengu- ja moderniseerimisprojektidega, tagamaks, et sellest on asjaomasele elanikkonnale kasu proportsionaalselt püügitegevusega.

5.   Ühiskomitee võib lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse summat korrigeerida järgmistel juhtudel:

| a) | liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste vähendamise korral, eelkõige asjaomaste kalavarude majandamismeetmete kohaldamise tõttu, mida on parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada kalavarude säilimine ja säästev kasutamine; |
| --- | --- |

a)

liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste vähendamise korral, eelkõige asjaomaste kalavarude majandamismeetmete kohaldamise tõttu, mida on parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel peetud vajalikuks kohaldada, et tagada kalavarude säilimine ja säästev kasutamine;

| b) | liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste suurendamise korral, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel võimaldab; |
| --- | --- |

b)

liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste suurendamise korral, kui kalavarude seisukord seda parimate olemasolevate teaduslike arvamuste alusel võimaldab;

| c) | peatamise või lõpetamise korral, nagu on sätestatud käesoleva lepingu artiklites 20 ja 21. |
| --- | --- |

c)

peatamise või lõpetamise korral, nagu on sätestatud käesoleva lepingu artiklites 20 ja 21.

6.   Lõike 2 punktis c osutatud rahaline toetus

| a) | ei ole seotud lõike 2 punktides a ja b osutatud juurdepääsutasudega ning |
| --- | --- |

a)

ei ole seotud lõike 2 punktides a ja b osutatud juurdepääsutasudega ning

| b) | on kindlaks määratud ja sõltub valdkondliku toetuse eesmärkide saavutamisest protokolli ning iga-aastase ja mitmeaastase tegevuskavaga ette nähtud rakenduskorra kohaselt. |
| --- | --- |

b)

on kindlaks määratud ja sõltub valdkondliku toetuse eesmärkide saavutamisest protokolli ning iga-aastase ja mitmeaastase tegevuskavaga ette nähtud rakenduskorra kohaselt.

7.   Ühiskomitee võib lõike 2 punktis c osutatud rahalise toetuse summat muuta juhul, kui hinnatakse uuesti valdkondliku kalanduspoliitika rakendamiseks antava rahalise toetuse saamise tingimusi.

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

Artikkel 13

Ühiskomitee

1.   Luuakse lepinguosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu kohaldamise järelevalve eest ja võib lepingu protokolli muuta.

2.   Ühiskomitee

| a) | jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamist, eelkõige koostab artikli 12 lõike 6 punktis b osutatud ühe- ja mitmeaastased tegevuskavad ja hindab nende rakendamist; |
| --- | --- |

a)

jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamist, eelkõige koostab artikli 12 lõike 6 punktis b osutatud ühe- ja mitmeaastased tegevuskavad ja hindab nende rakendamist;

| b) | määrab kindlaks artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud rahalise toetuse iga- ja mitmeaastased programmid ja hindab nende täitmist; |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud rahalise toetuse iga- ja mitmeaastased programmid ja hindab nende täitmist;

| c) | hindab artikli 12 lõikes 4 osutatud asjaomase elanikkonna sotsiaal-majandusliku kasu geograafilist ja sotsiaalset jaotust; |
| --- | --- |

c)

hindab artikli 12 lõikes 4 osutatud asjaomase elanikkonna sotsiaal-majandusliku kasu geograafilist ja sotsiaalset jaotust;

| d) | tagab vajalike sidemete loomise kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks; |
| --- | --- |

d)

tagab vajalike sidemete loomise kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks;

| e) | tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina. |
| --- | --- |

e)

tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina.

3.   Ühiskomitee võib heaks kiita protokolli muudatused, mis käsitlevad järgmist:

| a) | kalapüügivõimaluste ja sellest lähtuvalt ka artikli 12 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse läbivaatamine; |
| --- | --- |

a)

kalapüügivõimaluste ja sellest lähtuvalt ka artikli 12 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse läbivaatamine;

| b) | valdkondliku toetuse ja sellest tulenevalt artikli 12 lõikes 2 punktis c osutatud rahalise toetuse rakendamise kord; |
| --- | --- |

b)

valdkondliku toetuse ja sellest tulenevalt artikli 12 lõikes 2 punktis c osutatud rahalise toetuse rakendamise kord;

| c) | liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja kord; |
| --- | --- |

c)

liidu laevade püügitegevuse tehnilised tingimused ja kord;

| d) | muud ülesanded, mille lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel talle annavad, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse ja ookeanide majandamise valdkonnas. |
| --- | --- |

d)

muud ülesanded, mille lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel talle annavad, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse ja ookeanide majandamise valdkonnas.

4.   Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Marokos ja liidus või mõnes muus lepinguosaliste poolt kokkulepitud kohas ning kohtumist juhatab kohtumist korraldav lepinguosaline. Lepinguosalise taotluse korral tuleb ühiskomitee kokku erakorraliseks kohtumiseks.

Ühiskomitee kohtumiste järeldused esitatakse kohtumise protokollis, millele kirjutavad alla mõlemad lepinguosalised.

5.   Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 14

Geograafiline kohaldamisala

Käesolevat lepingut kohaldatakse nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse ühelt poolt Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut ning teiselt poolt käesoleva lepingu artikli 6 lõikes 1 osutatud õigusnorme.

LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Vaidluste lahendamine

Lepinguosalised peavad käesoleva lepingu tõlgendamist või kohaldamist käsitlevate vaidluste korral omavahel nõu.

Artikkel 16

Protokolli ja kirjavahetuse staatus

Protokoll ja lepingu juurde kuuluv kirjavahetus moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa ja need kuuluvad samuti lõppsätete kohaldamisalasse.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 18

Lepingu kestus

Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks.

Artikkel 19

Ajutine kohaldamine

Käesolevat lepingut võib vastastikusel kokkuleppel ajutiselt kohaldada lepinguosaliste sellekohaste kirjalike teadete vahetamisel alates kuupäevast, mil Euroopa Liidu Nõukogu annab lepingu allkirjastamiseks loa.

Artikkel 20

Lepingu peatamine

1.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaldamise peatada ühel või mitmel järgmistest juhtudest:

| a) | kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas;

| b) | kui lepinguosaliste vahel ilmnevad erimeelsused käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle, eelkõige seoses artiklite 6, 10 ja 12 järgimisega; |
| --- | --- |

b)

kui lepinguosaliste vahel ilmnevad erimeelsused käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle, eelkõige seoses artiklite 6, 10 ja 12 järgimisega;

| c) | kui üks lepinguosalistest ei järgi käesolevat lepingut; |
| --- | --- |

c)

kui üks lepinguosalistest ei järgi käesolevat lepingut;

| d) | kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud valdkondlikku poliitikat märkimisväärselt muudetakse ning see ajendab üht lepinguosalist taotlema lepingu muutmist. |
| --- | --- |

d)

kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud valdkondlikku poliitikat märkimisväärselt muudetakse ning see ajendab üht lepinguosalist taotlema lepingu muutmist.

2.   Asjaomane lepinguosaline annab käesoleva lepingu kohaldamise peatamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja peatamine jõustub kolme kuu möödumisel teate kättesaamisest. Teate saatmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone, mille eesmärk on jõuda kolme kuu jooksul mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

3.   Kui erimeelsuste osas ei jõuta mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni ja lepingu kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised teineteisega konsulteerimist, et leida vaidlusele lahendus. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva lepingu kohaldamist ning kui ei ole kokku lepitud teisiti, vähendatakse artikli 12 lõikes 2 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva lepingu kohaldamine oli peatatud.

Artikkel 21

Lõpetamine

1.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada järgmistel juhtudel:

| a) | kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

kui asjaolud, mis ei ole seotud loodusjõudude tegevusega ja mis väljuvad ühe lepinguosalise mõistliku kontrolli alt, takistavad kalapüüki püügipiirkonnas;

| b) | asjaomaste kalavarude vähenemise korral; |
| --- | --- |

b)

asjaomaste kalavarude vähenemise korral;

| c) | liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste alakasutamise korral; |
| --- | --- |

c)

liidu laevadele antud kalapüügivõimaluste alakasutamise korral;

| d) | suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu; |
| --- | --- |

d)

suutmatuse korral täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses võitlusega ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi vastu;

| e) | lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega; |
| --- | --- |

e)

lepinguosaliste erimeelsuste korral seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega;

| f) | kui üks lepinguosalistest ei järgi käesolevat lepingut; |
| --- | --- |

f)

kui üks lepinguosalistest ei järgi käesolevat lepingut;

| g) | kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud poliitilisi suuniseid märkimisväärselt muudetakse ning see ajendab üht lepinguosalistest taotlema lepingu muutmist. |
| --- | --- |

g)

kui käesoleva lepingu sõlmimiseni viinud poliitilisi suuniseid märkimisväärselt muudetakse ning see ajendab üht lepinguosalistest taotlema lepingu muutmist.

2.   Asjaomane lepinguosaline annab käesoleva lepingu lõpetamisest teisele lepinguosalisele teada kirjalikult ja lõpetamine jõustub kuue kuu möödumisel teate kättesaamisest, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel seda tähtaega pikendada.

3.   Pärast teate saamist lepingu lõpetamise kohta konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et leida kuue kuu jooksul mõlemat osalist rahuldav lahendus.

4.   Lepingu lõpetamise korral vähendatakse artiklis 12 osutatud rahalist toetust lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Sellist vähendamist kohaldatakse ka juhul, kui üks lepinguosaline lõpetab käesoleva lepingu ajutise kohaldamise.

Artikkel 22

Läbivaatamine

Lepinguosalised lepivad kokku vaadata käesolev leping läbi, et võtta arvesse liidu püügitegevust mõjutada võivaid muudatusi õigus-, keskkonna-, majandus- ja sotsiaalraamistiku juhtimisel.

Artikkel 23

Kehtetuks tunnistamine

Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vaheline kalandusalane partnerlusleping, mis jõustus 28. veebruaril 2007, tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 24

Keeled

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на четиринадесети януари две хиляди и деветнадесета година.

Hecho en Bruselas, el catorce de enero de dos mil diecinueve.

V Bruselu dne čtrnáctého ledna dva tisíce devatenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den fjortende januar to tusind og nitten.

Geschehen zu Brüssel am vierzehnten Januar zweitausendneunzehn.

Kahe tuhande üheksateistkümnenda aasta jaanuarikuu neljateistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τέσσερις Ιανουαρίου δύο χιλιάδες δεκαεννέα.

Done at Brussels on the fourteenth day of January in the year two thousand and nineteen.

Fait à Bruxelles, le quatorze janvier deux mille dix-neuf.

Sastavljeno u Bruxellesu četrnaestog siječnja godine dvije tisuće devetnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì quattordici gennaio duemiladiciannove.

Briselē, divi tūkstoši deviņpadsmitā gada četrpadsmitajā janvārī.

Priimta du tūkstančiai devynioliktų metų sausio keturioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkilencedik év január havának tizennegyedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-erbatax-il jum ta’ Jannar fis-sena elfejn u dsatax.

Gedaan te Brussel, veertien januari tweeduizend negentien.

Sporządzono w Brukseli dnia czternastego stycznia roku dwa tysiące dziewiętnastego.

Feito em Bruxelas, em catorze de janeiro de dois mil e dezanove.

Întocmit la Bruxelles la paisprezece ianuarie două mii nouăsprezece.

V Bruseli štrnásteho januára dvetisícdevätnásť.

V Bruslju, dne štirinajstega januarja leta dva tisoč devetnajst.

Tehty Brysselissä neljäntenätoista päivänä tammikuuta vuonna kaksituhattayhdeksäntoista.

Som skedde i Bryssel den fjortonde januari år tjugohundranitton.

Image 1

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 2

Image 3

За Кралство Мароко

Por el Reino de Marruecos

Za Marocké království

For Kongeriget Marokko

Für das Königreich Marokko

Maroko Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο του Μαρόκου

For the Kingdom of Morocco

Pour le Royaume du Maroc

Za Kraljevinu Maroko

Per il Regno del Marocco

Marokas Karalistes vārdā –

Maroko Karalystés vardu

A Marokkói Királyság részéről

Għar-Renju tal-Marokk

Voor het Koninkrijk Marokko

W imieniu Królestwa Marokańskiego

Pelo Reino de Marrocos

Pentru Regatul Maroc

Za Marocké kráľovstvo

Za Kraljevino Maroko

Marokon kuningaskunnan puolesta

För Konungariket Marocko

Image 4

Image 5

---

(1)  Sahara piirkond vastavalt Maroko seisukohale.

1

---

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu rakendamise

PROTOKOLL

Artikkel 1

Mõisted

Käesoleva protokolli kohaldamisel kehtivad kalanduslepingu artiklis 1 esitatud mõisted, välja arvatud allpool toodud muudatused, mida on täiendatud järgmiselt:

1)   „kalandusleping“– Euroopa Liidu ja Maroko vahelise säästva kalapüügi partnerlusleping ning lepingu juurde kuuluv kirjavahetus;

„kalandusleping“

2)   „protokoll“– käesolev kalanduslepingu rakendamise protokoll, selle lisa ja liited;

„protokoll“

3)   „lossimine“– kalandustoodete mis tahes koguse esialgne laadimine kalalaevalt kaldale;

„lossimine“

4)   „ümberlaadimine“– kõigi või osade kalalaeval olevate kalandustoodete laadimine teisele laevale;

„ümberlaadimine“

5)   „vaatleja“– isik, kes on vastavalt käesoleva protokolli lisa sätetele volitatud riikliku asutuse poolt jälgima püügitegevuse suhtes kohaldatavate reeglite rakendamist või jälgima kõnealust tegevust teaduslikel eesmärkidel;

„vaatleja“

6)   „kalapüügiluba“– ametlik luba, mille osakond väljastab laevaomanikule iga-aastase tasu eest ja mis annab talle õiguse kalastada asjaomases majandamispiirkonnas ajavahemikul, mille jaoks luba väljastati;

„kalapüügiluba“

7)   „ettevõtja“– füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga;

„ettevõtja“

8)   „delegatsioon“– Euroopa Liidu delegatsioon Marokos;

„delegatsioon“

9)   „osakond“– Maroko põllumajanduse, merekalapüügi, maaelu arengu, vee ja metsandusministeeriumi merekalapüügi osakond.

„osakond“

Artikkel 2

Eesmärk

Käesoleva protokolli eesmärk on rakendada kalanduslepingu sätted, sealhulgas laevade juurdepääsu tingimused kalanduslepingu artikli 1 punkti h määratletud püügipiirkonnale, samuti säästvat kalapüüki käsitleva partnerluse rakendamise sätted.

Artikkel 3

Kalapüügivõimalused

1.   Alates käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäevast ning artiklis 16 sätestatud ajavahemikuks on kalanduslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised:

| a) | kategooria „Väikesemahuline pelaagiline noodapüük põhjaosas“: 22 liidu laeva (edaspidi „1. püügikategooria“); |
| --- | --- |

a)

kategooria „Väikesemahuline pelaagiline noodapüük põhjaosas“: 22 liidu laeva (edaspidi „1. püügikategooria“);

| b) | kategooria „Väikesemahuline püük põhjaosas põhjaõngejadadega“: 35 liidu laeva (edaspidi „2. püügikategooria“); |
| --- | --- |

b)

kategooria „Väikesemahuline püük põhjaosas põhjaõngejadadega“: 35 liidu laeva (edaspidi „2. püügikategooria“);

| c) | kategooria „Väikesemahuline püük lõunaosas ridva ja õngenööriga“: 10 liidu laeva (edaspidi „3. püügikategooria“); |
| --- | --- |

c)

kategooria „Väikesemahuline püük lõunaosas ridva ja õngenööriga“: 10 liidu laeva (edaspidi „3. püügikategooria“);

| d) | kategooria „Põhjapüük lõunaosas põhjatraaliga ja põhjaõngejadaga“: 16 liidu laeva (edaspidi „4. püügikategooria“); |
| --- | --- |

d)

kategooria „Põhjapüük lõunaosas põhjatraaliga ja põhjaõngejadaga“: 16 liidu laeva (edaspidi „4. püügikategooria“);

| e) | kategooria „Väikesemahuline tuunipüük ridvaga“: 27 liidu laeva (edaspidi „5. püügikategooria“); |
| --- | --- |

e)

kategooria „Väikesemahuline tuunipüük ridvaga“: 27 liidu laeva (edaspidi „5. püügikategooria“);

| f) | kategooria „Tööstuslik pelaagiline püük pelaagilise või poolpelaagilise traaliga ja seinnoodaga“: iga-aastane kvoot:






  i) | 85 000 tonni esimesel kohaldamisaastal, 18 liidu laeva, |
| --- | --- | --- |

f)

kategooria „Tööstuslik pelaagiline püük pelaagilise või poolpelaagilise traaliga ja seinnoodaga“: iga-aastane kvoot:

i)

85 000 tonni esimesel kohaldamisaastal, 18 liidu laeva,

| ii) | 90 000 tonni teisel kohaldamisaastal, 18 liidu laeva, |
| --- | --- |

ii)

90 000 tonni teisel kohaldamisaastal, 18 liidu laeva,

| iii) | 100 000 tonni kolmandal ja neljandal kohaldamisaastal, 18 liidu laeva, (edaspidi „6. püügikategooria“). |
| --- | --- |

iii)

100 000 tonni kolmandal ja neljandal kohaldamisaastal, 18 liidu laeva, (edaspidi „6. püügikategooria“).

2.   Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5, 10 ja 20 osutatud tingimustel.

3.   Kalanduslepingu artikli 5 kohaselt võivad liidu laevad püügipiirkonnas kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli sätete alusel ning selle lisas ja liidetes esitatud tingimustel väljastatud kalapüügiluba.

4.   Vastavalt kalanduslepingu artikli 3 lõikele 4 lepivad lepinguosalised kokku, et vahetavad ühiskomitee kohtumistel teavet saagi või asjaomaste varude kogu lubatud püügikoormuse kohta kõigi püügipiirkonnas tegutsevate laevastike poolt.

Artikkel 4

Rahaline toetus

1.   Käesoleva protokolliga ettenähtud aastane hinnanguline koguväärtus on

| 1.1. | 48 100 000 eurot esimesel kohaldamisaastal. See summa jaguneb järgmiselt:






  a) | 37 000 000 eurot on ette nähtud kalanduslepingu artiklis 12 osutatud rahaliseks toetuseks, mis jaotatakse järgmiselt:






  i) | 19 100 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsu eest makstavaks rahaliseks toetuseks; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

48 100 000 eurot esimesel kohaldamisaastal. See summa jaguneb järgmiselt:

a)

37 000 000 eurot on ette nähtud kalanduslepingu artiklis 12 osutatud rahaliseks toetuseks, mis jaotatakse järgmiselt:

i)

19 100 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsu eest makstavaks rahaliseks toetuseks;

| ii) | 17 900 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud valdkondlikuks toetuseks; |
| --- | --- |

ii)

17 900 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud valdkondlikuks toetuseks;

| b) | 11 100 000 eurot, mis vastab laevaomanikelt sissenõutavatele tasudele, nagu on osutatud kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis b; |
| --- | --- |

b)

11 100 000 eurot, mis vastab laevaomanikelt sissenõutavatele tasudele, nagu on osutatud kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis b;

| 1.2. | 50 400 000 eurot teisel kohaldamisaastal. See summa jaguneb järgmiselt:






  a) | 38 800 000 eurot on ette nähtud kalanduslepingu artiklis 12 osutatud rahaliseks toetuseks, mis jaotatakse järgmiselt:






  i) | 20 000 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsu eest makstavaks rahaliseks toetuseks; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

50 400 000 eurot teisel kohaldamisaastal. See summa jaguneb järgmiselt:

a)

38 800 000 eurot on ette nähtud kalanduslepingu artiklis 12 osutatud rahaliseks toetuseks, mis jaotatakse järgmiselt:

i)

20 000 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsu eest makstavaks rahaliseks toetuseks;

| ii) | 18 800 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud valdkondlikuks toetuseks; |
| --- | --- |

ii)

18 800 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud valdkondlikuks toetuseks;

| b) | 11 600 000 eurot, mis vastab laevaomanikelt sissenõutavatele tasudele, nagu on osutatud kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis b; |
| --- | --- |

b)

11 600 000 eurot, mis vastab laevaomanikelt sissenõutavatele tasudele, nagu on osutatud kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis b;

| 1.3. | 55 100 000 eurot teisel ja kolmandal kohaldamisaastal. See summa jaguneb järgmiselt:






  a) | 42 400 000 eurot on ette nähtud kalanduslepingu artiklis 12 osutatud rahaliseks toetuseks, mis jaotatakse järgmiselt:






  i) | 21 900 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsu eest makstavaks rahaliseks toetuseks; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

55 100 000 eurot teisel ja kolmandal kohaldamisaastal. See summa jaguneb järgmiselt:

a)

42 400 000 eurot on ette nähtud kalanduslepingu artiklis 12 osutatud rahaliseks toetuseks, mis jaotatakse järgmiselt:

i)

21 900 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud liidu laevade püügipiirkonnale juurdepääsu eest makstavaks rahaliseks toetuseks;

| ii) | 20 500 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud valdkondlikuks toetuseks; |
| --- | --- |

ii)

20 500 000 eurot kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud valdkondlikuks toetuseks;

| b) | 12 700 000 eurot, mis vastab laevaomanikelt sissenõutavatele tasudele, nagu on osutatud kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis b. |
| --- | --- |

b)

12 700 000 eurot, mis vastab laevaomanikelt sissenõutavatele tasudele, nagu on osutatud kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis b.

2.   Vastavalt kalanduslepingu artikli 12 sätetele, eelkõige selle lõikele 4, ja artiklis 5 osutatud tingimustel, jaotavad Maroko Kuningriigi ametiasutused rahalise toetuse vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 6 ja 7.

3.   Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5, 10, 18, 19 ja 20 osutatud tingimustel.

4.   Kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktides a ja c osutatud rahaline toetus kantakse Maroko Kuningriigi ülemlaekuri (Trésorier Générale du Royaume) nimele Maroko Kuningriigi riigikassas avatud sihtotstarbelisele arvelduskontole, mille andmed teatavad Maroko Kuningriigi ametiasutused.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste läbivaatamine

1.   Ühiskomitee võib vastastikusel kokkuleppel vaadata läbi käesoleva protokolli artiklis 3 osutatud kalapüügivõimalused vastavalt kalanduslepingu artikli 13 lõike 3 punktile a, tingimusel et selle läbivaatamisega ei kahjustata püügipiirkonna kalavarude jätkusuutlikkust. Kõnealune läbivaatamine võib hõlmata käesoleva protokolli artiklis 3 osutatud liidu laevade arvu, sihtliike või iga kategooria kohta eraldatud kvoote.

2.   Vastavalt kalanduslepingu artikli 12 lõikele 5 vaadatakse kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud rahaline toetus kalapüügivõimaluste suurendamise või vähendamise korral läbi proportsionaalselt kalapüügivõimalustele, pro rata temporis ja asjaomaste kategooriate eeldatava püügikoguse väärtuse alusel. Kõnealuse läbivaatamise peab heaks kiitma ühiskomitee.

Siiski ei suurendata kalapüügivõimalusi, mis vastavad kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud liidu poolt makstava rahalise toetuse kahekordsele summale.

Artikkel 6

Rahalise toetuse eraldamine seoses juurdepääsuga püügipiirkonnale ja laevaomanike makstavad tasud

1.   Kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse ja artikli 12 lõike 2 punktis b osutatud tasude puhul võetakse arvesse sotsiaal-majandusliku kasu õiglast geograafilist ja sotsiaalset jaotust, et tagada kasu asjaomasele elanikkonnale vastavalt kalanduslepingu artikli 12 lõikele 4.

2.   Hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva esitavad Maroko Kuningriigi ametiasutused meetodi, mille tulemusena saavutatakse lõikes 1 osutatud geograafiline ja sotsiaalne jaotus ning eraldatud summade jaotusmeetod, mille vaatab läbi ühiskomitee.

3.   Kõiki olulisi muutusi geograafilises ja sotsiaalses jaotuses kontrollivad mõlemad lepinguosalised ühiskomitees.

4.   Maroko Kuningriigi ametiasutused esitavad igal aastal kolme kuu jooksul aruande eelmise aasta geograafilise ja sotsiaalse jaotuse kohta.

5.   Maroko Kuningriigi ametiasutused esitavad enne käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist lõpparuande lõikes 1 osutatud summade geograafilise ja sotsiaalse jaotuse kohta.

Artikkel 7

Valdkondliku toetuse eraldamine

1.   Kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud valdkondliku toetusega aidatakse kaasa valdkondliku poliitika arendamisele ja rakendamisele kalandussektori riikliku arengustrateegia raames.

2.   Hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakendamise üksikasjades, mis hõlmab eelkõige järgmist:

| a) | ühe- ja mitmeaastased suunised valdkondliku toetuse konkreetse summa kohta vastavalt kalanduslepingu artikli 12 lõikele 4; |
| --- | --- |

a)

ühe- ja mitmeaastased suunised valdkondliku toetuse konkreetse summa kohta vastavalt kalanduslepingu artikli 12 lõikele 4;

| b) | ühe- ja mitmeaastased eesmärgid, milleni tuleb jõuda, et saavutada säästev kalapüük, võttes arvesse prioriteete, mida Maroko Kuningriigi ametiasutused on seadnud riigi valdkondliku poliitika raames; |
| --- | --- |

b)

ühe- ja mitmeaastased eesmärgid, milleni tuleb jõuda, et saavutada säästev kalapüük, võttes arvesse prioriteete, mida Maroko Kuningriigi ametiasutused on seadnud riigi valdkondliku poliitika raames;

| c) | kriteeriumid, aruanded ja menetlused, sealhulgas eelarvelised ja finantsnäitajad ning kontrolli- ja auditimetoodika, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid, aruanded ja menetlused, sealhulgas eelarvelised ja finantsnäitajad ning kontrolli- ja auditimetoodika, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

3.   Kõik suuniste, eesmärkide ning kriteeriumide ja näitajate muudatused kiidavad lepinguosalised heaks ühiskomitees.

4.   Maroko Kuningriigi ametiasutused esitavad igal aastal aruande valdkondlikku toetust saavate projektide edenemise kohta ja selle aruande vaatab läbi ühiskomitee. Aruande struktuuri määrab ühiskomitee kindlaks hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva.

5.   Sõltuvalt projektide laadist ja nende rakendamise kestusest esitavad Maroko Kuningriigi ametiasutused aruande nende rakendamise kohta ja selle aruande vaatab läbi ühiskomitee. Kõnealuse aruande sisu lepitakse kokku ühiskomitees.

6.   Enne käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist esitavad Maroko Kuningriigi ametiasutused käesoleva protokolliga ettenähtud valdkondliku toetuse kasutamise lõpparuande, mis hõlmab käesoleva artikli lõigetes 1–5 osutatud aspekte.

7.   Vajaduse korral jätkavad lepinguosalised valdkondliku toetuse maksmist maksimaalselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist, kohaldamise peatamist või lõpetamist käesolevas protokollis sätestatud korras. Kui meetme või projektiga seotud valdkondliku toetuse maksmist on kavas pikendada täiendavalt kuni kuueks kuuks, võetakse arvesse kõiki ühiskomitees eelnevalt heaks kiidetud meetmeid või projekte.

8.   Lepinguosalised koostavad kalanduslepingut puudutava teavitamise ja nähtavuse kava. See kava kiidetakse heaks ühiskomitee esimesel koosolekul.

Artikkel 8

Maksed

1.   Kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse maksmine toimub järgmiselt:

| a) | esimesel aastal – hiljemalt kaks kuud pärast ühiskomitee kohtumist, kus kiideti heaks artikli 6 lõikes 2 osutatud jaotuspõhimõtted; |
| --- | --- |

a)

esimesel aastal – hiljemalt kaks kuud pärast ühiskomitee kohtumist, kus kiideti heaks artikli 6 lõikes 2 osutatud jaotuspõhimõtted;

| b) | järgmistel aastatel – käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva aastapäeval, võttes arvesse lõigete 4 ja 5 kohaselt koostatud ühiskomisjoni analüüsi. |
| --- | --- |

b)

järgmistel aastatel – käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva aastapäeval, võttes arvesse lõigete 4 ja 5 kohaselt koostatud ühiskomisjoni analüüsi.

2.   Kalanduslepingu artikli 12 lõike 2 punktis c osutatud rahalise toetuse maksmine toimub järgmiselt:

| a) | esimesel aastal – hiljemalt kaks kuud pärast iga-aastase ja mitmeaastase eelarve heakskiitmist ühiskomitees vastavalt käesoleva protokolli artikli 7 lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

esimesel aastal – hiljemalt kaks kuud pärast iga-aastase ja mitmeaastase eelarve heakskiitmist ühiskomitees vastavalt käesoleva protokolli artikli 7 lõikele 2;

| b) | järgmistel aastatel – kahe kuu jooksul pärast möödunud aasta tulemuste ja järgmise majandusaasta eelarve heakskiitmist ühiskomitees. |
| --- | --- |

b)

järgmistel aastatel – kahe kuu jooksul pärast möödunud aasta tulemuste ja järgmise majandusaasta eelarve heakskiitmist ühiskomitees.

3.   Laevaomanikud maksavad neilt sissenõutavad tasud vastavalt käesoleva protokolli lisa I peatüki E osale.

4.   Ühiskomitee kontrollib igal aastal tulemuste vastavust kavandatule ning maksete vastavust geograafilisele ja sotsiaalsele jaotuspõhimõttele.

5.   Kui tulemused, sh geograafiline ja sotsiaalne jaotus ei vasta kavandatule või artikli 6 lõigetes 2 ja 3 osutatud põhimõtetele, võidakse maksed ja nendega seotud püügitegevus üle vaadata või vajaduse korral osaliselt või täielikult peatada. Sellisel juhul jätkavad lepinguosalised nõupidamisi ja pärast ühiskomitee kinnitust, et lõikes 4 sätestatud tingimused on täidetud, jätkatakse makseid ja asjaomast püügitegevust.

Artikkel 9

Teadusvaldkonna korraldus

1.   Vastavalt kalanduslepingu artiklitele 3 ja 8 kohustuvad lepinguosalised korraldama korrapäraselt või vastavalt vajadusele teaduskohtumisi, et arutada teaduslikke küsimusi ning ühiskomitee taotluse ja vajaduse korral hinnata püügi väärtust esmamüügil lossimiskohas või sihtturgudel.

2.   Kõnealuste teaduskohtumiste volitused, koosseisu ja toimimise kehtestab ühiskomitee.

Artikkel 10

Katsepüük

Teadusuuringute eesmärgil ning teaduse ja tehnika edasiarendamiseks võib püügipiirkonnas korraldada ühiskomitee taotluse korral katsepüügi. Katsepüügi korraldamise üksikasjad otsustatakse käesoleva protokolli lisa III peatüki sätete kohaselt.

Artikkel 11

Ettevõtjate koostöö

Kooskõlas kehtivate õigusnormidega kohustuvad lepinguosalised edendama kontakte ja soodustama koostööd ettevõtjate vahel järgmistes valdkondades:

| a) | kalandusega seotud tööstuse arendamine, eelkõige laevaehitus ja -remont ning püügivahendite tootmine; |
| --- | --- |

a)

kalandusega seotud tööstuse arendamine, eelkõige laevaehitus ja -remont ning püügivahendite tootmine;

| b) | erialateadmiste vahetamine ja juhtide koolitamine merekalandussektoris; |
| --- | --- |

b)

erialateadmiste vahetamine ja juhtide koolitamine merekalandussektoris;

| c) | kalandustoodete turustamine; |
| --- | --- |

c)

kalandustoodete turustamine;

| d) | turundus; |
| --- | --- |

d)

turundus;

| e) | vesiviljelus ja sinine majandus. |
| --- | --- |

e)

vesiviljelus ja sinine majandus.

Artikkel 12

Protokolli sätete ja kohustuste eiramine

Käesoleva protokolli sätete ja püügipiirkonnas kehtivate õigusaktide kohaselt on Maroko Kuningriigi ametiasutustel käesoleva protokolli sätete ja selle kohaldamisest tulenevate kohustuste eiramise korral õigus kohaldada käesoleva protokolli lisas ettenähtud karistusi.

Artikkel 13

Elektrooniline teabevahetus

Lepinguosalised kohustuvad võtma võimalikult kiiresti kasutusele süsteemid, näiteks elektroonilise laevaettekannetesüsteemi (Electronic Reporting System - ERS), mida on vaja kogu käesoleva protokolli tehnilise haldamisega seotud teabe ja kõigi sellekohaste dokumentide (näiteks püügiandmed, laevaseiresüsteemi (Vessel Monitoring System - VMS) andmed, kalanduslepingu kohaselt tegutsevate liidu laevade püügipiirkonda sisenemine ja sealt lahkumine) elektrooniliseks edastamiseks.

Electronic Reporting System

Vessel Monitoring System

Artikkel 14

Konfidentsiaalsus

1.   Lepinguosalised kohustuvad tagama, et kõiki isikuandmeid liidu laevade ja nende püügitegevuse kohta, mis on saadud kalanduslepingu kohaldamise raames, sh vaatlejate tegevuse käigus, töödeldakse alati kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

2.   Lepinguosalised tagavad, et püügipiirkonnas toimuva püügitegevuse kohta tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed.

3.   Konfidentsiaalseks peetavaid andmeid kasutavad pädevad ametiasutused üksnes kalanduslepingu rakendamise ja haldamise ning püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve eesmärgil.

4.   Liidu esitatud isikuandmete jaoks võib ühiskomitee kehtestada asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid, mis on kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 16

Kestus

Olenemata kalanduslepingu artiklist 18, kohaldatakse käesolevat protokolli nelja aasta jooksul alates selle jõustumise kuupäevast või asjakohasel juhul alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast.

Artikkel 17

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli võib vastastikusel kokkuleppel ajutiselt kohaldada lepinguosaliste sellekohaste kirjalike teadete vahetamisel alates kuupäevast, mil Euroopa Liidu Nõukogu annab lepingu allkirjastamiseks loa.

Artikkel 18

Peatamine

Vastavalt kalanduslepingu artiklile 20 võib käesoleva protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada.

Artikkel 19

Lõpetamine

Vastavalt kalanduslepingu artiklile 21 võib käesoleva protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel lõpetada.

Artikkel 20

Läbivaatamine

Vastavalt kalanduslepingu artiklile 22 võib käesoleva protokolli ühe lepinguosalise algatusel läbi vaadata.

---

LISA

LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED PÜÜGIPIIRKONNAS

I PEATÜKK

KALAPÜÜGILOA TAOTLEMISE JA VÄLJASTAMISE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

A.   KALAPÜÜGILOA TAOTLEMINE

| 1. | Püügiluba kala püüdmiseks püügipiirkonnas antakse üksnes nõuetekohastele laevadele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liidu laev on nõuetekohane, kui laevaomaniku, kapteni ega liidu laeva enda suhtes ei ole püügipiirkonnas rakendatud kalapüügikeeldu ning liidu laev ei ole kantud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kalalaevad peavad järgima kehtivaid õigusakte ning olema täitnud kõik varasemad püügipiirkonnas püügitegevusest tulenevad kohustused. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liidu ametiasutused esitavad osakonnale nende liidu laevade nimekirja, kes soovivad tegelda kalapüügiga käesolevale protokollile lisatud kalapüügi teabelehtedes määratud piirides, vähemalt kakskümmend päeva enne taotletavate kalapüügilubade kehtivuse alguskuupäeva.
  Need nimekirjad






  a) | saadetakse osakonnale e-postiga aadressidele, mis on esitatud kirjavahetuse teel enne käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva; |
| --- | --- | --- |

4.

Need nimekirjad

a)

saadetakse osakonnale e-postiga aadressidele, mis on esitatud kirjavahetuse teel enne käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva;

| b) | kõnealustes nimekirjades on püügikategooriate ja majandamispiirkondade kaupa esitatud liidu laevade arv ja iga liidu laeva peamised tehnilised näitajad, rubriikide kaupa lahtikirjutatud maksete summa, taotletava perioodi jooksul kasutatavad püügivahendid ning 6. püügikategooria puhul taotletav püügikvoot tonnides igakuise kavandatava püügikoguse kaupa. |
| --- | --- |

b)

kõnealustes nimekirjades on püügikategooriate ja majandamispiirkondade kaupa esitatud liidu laevade arv ja iga liidu laeva peamised tehnilised näitajad, rubriikide kaupa lahtikirjutatud maksete summa, taotletava perioodi jooksul kasutatavad püügivahendid ning 6. püügikategooria puhul taotletav püügikvoot tonnides igakuise kavandatava püügikoguse kaupa.

| 5. | Kui 6. püügikategooria puhul asjaomase kuu jooksul püütud saak






  a) | ulatub enne asjaomase kuu lõppu liidu laeva kavandatud igakuise püügikvoodini, võib laevaomanik edastada liidu ametiasutuste kaudu osakonnale igakuise kavandatud püügikoguse kohanduse ja taotleda kõnealuse kavandatud igakuise püügikvoodi suurendamist; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

ulatub enne asjaomase kuu lõppu liidu laeva kavandatud igakuise püügikvoodini, võib laevaomanik edastada liidu ametiasutuste kaudu osakonnale igakuise kavandatud püügikoguse kohanduse ja taotleda kõnealuse kavandatud igakuise püügikvoodi suurendamist;

| b) | on väiksem kui liidu laeva kavandatud igakuine püügikvoot, kantakse kvoodi või tasu vastav osa jooksva kalendriaasta järgmisesse tegevusperioodi. |
| --- | --- |

b)

on väiksem kui liidu laeva kavandatud igakuine püügikvoot, kantakse kvoodi või tasu vastav osa jooksva kalendriaasta järgmisesse tegevusperioodi.

| 6. | Kalapüügilubade üksiktaotlused püügikategooriate kaupa esitatakse osakonnale koos punktis 4 osutatud nimekirjadega 1. liites esitatud näidisvormil. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Koos kalapüügiloa taotlusega tuleb esitada järgmised dokumendid:






  a) | lipuriigi kinnitatud mõõtekirja koopia; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

lipuriigi kinnitatud mõõtekirja koopia;

| b) | kalalaeva külgvaate hiljutine digitaalne värvifoto minimaalse punktitihedusega 1 400 × 1 050 pikslit, mis on kinnitatud vastavalt lipuriigi kehtivatele korrale ning millel on selgelt näha liidu laeva seisund taotluse esitamise ajal ja kalalaeva pardatähis (tähed ja numbrid). Selle foto minimaalsed mõõtmed on 15 cm × 10 cm; |
| --- | --- |

b)

kalalaeva külgvaate hiljutine digitaalne värvifoto minimaalse punktitihedusega 1 400 × 1 050 pikslit, mis on kinnitatud vastavalt lipuriigi kehtivatele korrale ning millel on selgelt näha liidu laeva seisund taotluse esitamise ajal ja kalalaeva pardatähis (tähed ja numbrid). Selle foto minimaalsed mõõtmed on 15 cm × 10 cm;

| c) | tõend selle kohta, et kehtivate õigusaktidega kindlaksmääratud aastatasud kalapüügilubade eest ning lõivud ja vaatlejatasud on makstud vastavalt E osas sätestatud korrale; |
| --- | --- |

c)

tõend selle kohta, et kehtivate õigusaktidega kindlaksmääratud aastatasud kalapüügilubade eest ning lõivud ja vaatlejatasud on makstud vastavalt E osas sätestatud korrale;

| d) | muud dokumendid või tõendid, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate liidu laevaliikide puhul. |
| --- | --- |

d)

muud dokumendid või tõendid, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate liidu laevaliikide puhul.

| 8. | Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse igal aastal kalapüügiluba liidu laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes kinnitus kalapüügiloa tasu, lõivude ja vaatlejatasude maksmise kohta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Liidu ametiasutused edastavad osakonnale kalapüügiloa taotluse vormid ja kõik punktis 7 nimetatud dokumendid koos kalapüügilubade koostamiseks vajaliku teabega elektronposti teel. |
| --- | --- |

9.

B.   KALAPÜÜGILOA VÄLJASTAMINE

| 1. | Osakond väljastab kõigi liidu laevade kalapüügiload liidu ametiasutustele delegatsiooni kaudu viieteistkümne päeva jooksul alates A osa punktides 6 ja 7 sätestatud dokumentide kättesaamise kuupäevast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Asjakohasel juhul teatab osakond liidu ametiasutustele loa andmisest keeldumise põhjused. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kalapüügiload koostatakse vastavalt 2. liites esitatud teabelehtedele, märkides eelkõige ära majandamispiirkonna, kauguse kaldast, VMSi (VMSi transponderi seerianumber) andmed, lubatud püügivahendid, peamised liigid, võrgusilma lubatud suuruse, lubatud kaaspüügi mahu ning 6. püügikategooria puhul liidu laeva lubatud kavandatud igakuised püügikvoodid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liidu laeva kavandatud igakuist püügikvooti võib suurendada vastava teabelehega ettenähtud püügipiirangute ulatuses. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kalapüügiloa võib väljastada üksnes kõik selleks ettenähtud haldusformaalsused täitnud liidu laevadele. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise kalapüügilubade süsteemi rakendamise edendamises. |
| --- | --- |

6.

C.   KALAPÜÜGILUBADE KEHTIVUSAEG JA KASUTAMINE

| 1. | Välja arvatud esimesel aastal, mis algab käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeval ja lõppeb hiljemalt 31. detsembril, on kalapüügilubade kehtivusaeg






  a) | üks kalendriaasta (5. püügikategooria), mis hõlmab ajavahemikku alates kalapüügiloa kehtivuse alguskuupäevast kuni 31. detsembrini; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üks kalendriaasta (5. püügikategooria), mis hõlmab ajavahemikku alates kalapüügiloa kehtivuse alguskuupäevast kuni 31. detsembrini;

| b) | üks kvartal (1., 2., 3. ja 4. püügikategooria), mis hõlmab kolmekuulist ajavahemikku alates 1. jaanuarist, 1. aprillist, 1. juulist või 1. oktoobrist; |
| --- | --- |

b)

üks kvartal (1., 2., 3. ja 4. püügikategooria), mis hõlmab kolmekuulist ajavahemikku alates 1. jaanuarist, 1. aprillist, 1. juulist või 1. oktoobrist;

| c) | üks kuu (6. püügikategooria), mis hõlmab ajavahemikku alates kalapüügiloa kehtivuse alguskuupäevast kuni kuu lõpuni. |
| --- | --- |

c)

üks kuu (6. püügikategooria), mis hõlmab ajavahemikku alates kalapüügiloa kehtivuse alguskuupäevast kuni kuu lõpuni.

Viimasel kohaldamisaastal, mis algab 1. jaanuaril ja lõppeb käesoleva protokolli kehtivuse lõppemise kuupäeval, lühendatakse vajaduse korral eespool nimetatud ajavahemikke, võttes arvesse käesoleva protokolli kehtivusaja lõppu.

| 2. | Kalapüügiload kehtivad üksnes tasudega hõlmatud ajavahemiku jooksul ning kõnealusel kalapüügiloal märgitud majandamispiirkonnas, püügivahendite ja püügikategooria suhtes. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kalapüügiluba väljastatakse konkreetsele liidu laevale ja seda ei saa edasi anda. Vääramatu jõu korral, näiteks kui liidu laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, mis on tõestatud ning mida lipuriigi pädevad asutused nõuetekohaselt kinnitavad, võib liidu ametiasutuste taotluse korral liidu laeva kalapüügiloa tühistada. Kooskõlas lubade taotlemise ja väljastamise suhtes kohaldatavate sätetega antakse uus kalapüügiluba nii kiiresti kui võimalik teisele sama püügikategooria liidu laevale, mille tonnaaž ei ületa tühistatud kalapüügiloaga liidu laeva tonnaaži. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Laevaomanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa osakonnale. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kalapüügiluba peab olema kalapüügiõigusega liidu laeva pardal ja see esitatakse kontrolliasutusele igal kontrollimisel. |
| --- | --- |

5.

D.   KALAPÜÜGILOA TASUD JA LÕIVUD

| 1. | Kalapüügilubade aastatasud kehtestatakse Maroko õigusnormidega, millega reguleeritakse püügitegevust püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kalapüügiloa tasud hõlmavad kalendriaastat, mille jooksul kalapüügiluba väljastatakse, ja need makstakse jooksva aasta kalapüügilubade esmakordse taotlemise korral. Kalapüügiloa tasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse, välja arvatud sadamatasud ja teenuste eest makstavad tasud. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lisaks kalapüügiloa tasudele arvutatakse 2. liites esitatud teabelehtedes kindlaks määratud määrade põhjal iga liidu laeva makstavad lõivud. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lõivud arvutatakse lähtuvalt kalapüügiloa tegelikust kehtivusajast, võttes arvesse võimalikku bioloogilise taastumise aega. |
| --- | --- |

4.

E.   MAKSEVIISID

| 1. | Kalapüügiloa tasud, lõivud ja vaatlejatasud makstakse põllumajanduse, merekalapüügi, maaelu arengu, vee ja metsandusministeeriumi ülemlaekurile enne kalapüügiloa väljastamist Marokos asuva Bank Al Maghribis avatud kontole nr 0018100078000 20110750201. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tasude maksmine 5. püügikategooria liidu laevadele antud kvootide eest toimub järgmiselt:






  a) | teabelehes osutatud kindlasummaline ettemaks (7 000 eurot liidu laeva kohta) tasutakse enne püügitegevuse algust; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

teabelehes osutatud kindlasummaline ettemaks (7 000 eurot liidu laeva kohta) tasutakse enne püügitegevuse algust;

| b) | ettemaks arvutatakse lähtuvalt kalapüügiloa tegelikust kehtivusajast; |
| --- | --- |

b)

ettemaks arvutatakse lähtuvalt kalapüügiloa tegelikust kehtivusajast;

| c) | enne 30. juunit esitavad liidu ametiasutused osakonnale aruande eelmisel aastal makstud kalapüügiloa tasude kohta, lähtudes laevaomanike püügiaruannetest, mis on kontrollitud ja kinnitatud lipuriigi pädevate asutuste ja Maroko Kuningriigi ametiasutuste poolt; |
| --- | --- |

c)

enne 30. juunit esitavad liidu ametiasutused osakonnale aruande eelmisel aastal makstud kalapüügiloa tasude kohta, lähtudes laevaomanike püügiaruannetest, mis on kontrollitud ja kinnitatud lipuriigi pädevate asutuste ja Maroko Kuningriigi ametiasutuste poolt;

| d) | protokolli viimase kohaldamisaasta kohta teatatakse eelmise aasta eest maksmisele kuuluvate kalapüügiloa tasude lõplik arvestus nelja kuu jooksul pärast käesoleva protokolli kehtivusaja lõppu; |
| --- | --- |

d)

protokolli viimase kohaldamisaasta kohta teatatakse eelmise aasta eest maksmisele kuuluvate kalapüügiloa tasude lõplik arvestus nelja kuu jooksul pärast käesoleva protokolli kehtivusaja lõppu;

| e) | lõplik arvestus saadetakse asjakohastele laevaomanikele, kellel on alates osakonna poolt summade heakskiitmisest teatamisest 30 päeva aega oma rahaliste kohustuste täitmiseks. Liidu ametiasutused edastavad laevaomaniku poolt Maroko ülemlaekurile punktis 1 nimetatud kontole eurodes tehtud makse kinnituse osakonnale hiljemalt pooleteise kuu jooksul pärast nimetatud teatamist; |
| --- | --- |

e)

lõplik arvestus saadetakse asjakohastele laevaomanikele, kellel on alates osakonna poolt summade heakskiitmisest teatamisest 30 päeva aega oma rahaliste kohustuste täitmiseks. Liidu ametiasutused edastavad laevaomaniku poolt Maroko ülemlaekurile punktis 1 nimetatud kontole eurodes tehtud makse kinnituse osakonnale hiljemalt pooleteise kuu jooksul pärast nimetatud teatamist;

| f) | kui lõpliku arvestuse summa on alapunktides a ja b ettemaksest väiksem, siis summade vahet tagasi ei maksta; |
| --- | --- |

f)

kui lõpliku arvestuse summa on alapunktides a ja b ettemaksest väiksem, siis summade vahet tagasi ei maksta;

| g) | laevaomanikud võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide täiendavate maksete tegemisel peetakse kinni alapunktis e märgitud tähtaegadest; |
| --- | --- |

g)

laevaomanikud võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide täiendavate maksete tegemisel peetakse kinni alapunktis e märgitud tähtaegadest;

| h) | alapunktis e sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse kalapüügiluba automaatselt, kuni laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud. |
| --- | --- |

h)

alapunktis e sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse kalapüügiluba automaatselt, kuni laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud.

| 3. | Tasude maksmine 6. püügikategooria kalalaevadele antud kvootide eest toimub järgmiselt:






  a) | laevaomaniku taotletud liidu laeva kavandatud igakuisele püügikvoodile vastav tasu makstakse enne püügitegevuse algust; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

laevaomaniku taotletud liidu laeva kavandatud igakuisele püügikvoodile vastav tasu makstakse enne püügitegevuse algust;

| b) | kavandatud igakuise püügikvoodi suurendamisel vastavalt A osa punktile 5 makstakse kõnealusele suurendamisele vastav tasu Maroko Kuningriigi ametiasutustele enne püügitegevuse jätkamist; |
| --- | --- |

b)

kavandatud igakuise püügikvoodi suurendamisel vastavalt A osa punktile 5 makstakse kõnealusele suurendamisele vastav tasu Maroko Kuningriigi ametiasutustele enne püügitegevuse jätkamist;

| c) | kavandatud igakuise püügikvoodi ületamisel ja selle võimalikul suurendamisel korrutatakse kõnealusele suurendamisele vastav tasu koefitsiendiga 3. Kuubilanss arvutatuna püütud saagi alusel makstakse kahe kuu jooksul pärast seda kalendrikuud, mil kõnealune püük toimus. |
| --- | --- |

c)

kavandatud igakuise püügikvoodi ületamisel ja selle võimalikul suurendamisel korrutatakse kõnealusele suurendamisele vastav tasu koefitsiendiga 3. Kuubilanss arvutatuna püütud saagi alusel makstakse kahe kuu jooksul pärast seda kalendrikuud, mil kõnealune püük toimus.

II PEATÜKK

MAJANDAMISPIIRKONNAD

| 1. | Iga püügikategooria majandamispiirkonna üksikasjalik kirjeldus on esitatud 2. liite teabelehtedes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enne käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva teatavad Maroko Kuningriigi ametiasutused liidu ametiasutustele majandamispiirkondade ja nende piiridesse jäävate püügikeelu all oleva piirkondade geograafilised koordinaadid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kõnealused andmed edastatakse elektrooniliselt, väljendatuna kümnendarvuna N/S DD.ddd (WGS84). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kõnealuste koordinaatide igast muudatusest tuleb liidule viivitamata teatada. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liit võib vajaduse korral küsida nimetatud koordinaatide kohta täiendavat teavet. |
| --- | --- |

5.

III PEATÜKK

KATSEPÜÜGI TINGIMUSED

| 1. | Lepinguosalised kinnitavad ühiselt






  a) | liidu ettevõtjad, kes korraldavad katsepüüki, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

liidu ettevõtjad, kes korraldavad katsepüüki,

| b) | kõige sobivama ajavahemiku ja |
| --- | --- |

b)

kõige sobivama ajavahemiku ja

| c) | kohaldatavad tingimused. |
| --- | --- |

c)

kohaldatavad tingimused.

| 2. | Liidu kalalaevade uurimistöö hõlbustamiseks annab osakond olemasolevat teadusinfot ja muud põhiteavet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lepinguosalised lepivad kokku teadusprotokollis, millest katsepüügi puhul lähtutakse ning mis edastatakse asjaomastele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katsepüügi kestus on vähemalt kolm kuud ja mitte rohkem kui kuus kuud, kui lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel seda ei muuda. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liidu ametiasutused esitavad Maroko Kuningriigi ametiasutustele taotluse katsepüügi korraldamiseks koos tehnilise toimikuga, milles täpsustatakse






  a) | liidu laeva tehnilised andmed; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

liidu laeva tehnilised andmed;

| b) | liidu laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase; |
| --- | --- |

b)

liidu laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase;

| c) | ettepanek katsepüügi tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne); |
| --- | --- |

c)

ettepanek katsepüügi tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne);

| d) | rahastamisviis. |
| --- | --- |

d)

rahastamisviis.

| 6. | Vajaduse korral korraldab osakond liidu ametiasutuste ja asjaomaste laevaomanikega mõttevahetuse tehniliste ja rahaliste küsimuste üle. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Enne katsepüügi alustamist peab liidu laev sõitma käesoleva lisa VIII peatüki punkti 1 alapunktides a ja b ettenähtud kontrolliks Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud sadamasse. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Enne katsepüügi algust esitavad laevaomanikud osakonnale ja liidu ametiasutustele






  a) | püügiaruande pardal juba oleva saagi kohta; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

püügiaruande pardal juba oleva saagi kohta;

| b) | katsepüügil kasutatavate püügivahendite tehnilised näitajad ning |
| --- | --- |

b)

katsepüügil kasutatavate püügivahendite tehnilised näitajad ning

| c) | kinnituse, et nad järgivad kehtivaid õigusnorme. |
| --- | --- |

c)

kinnituse, et nad järgivad kehtivaid õigusnorme.

| 9. | Katsepüügi ajal peavad kõnealused laevaomanikud






  a) | esitama osakonnale ja liidu ametiasutustele iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas katsepüügi tehnilised näitajad (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud ja märkused); |
| --- | --- | --- |

9.

a)

esitama osakonnale ja liidu ametiasutustele iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas katsepüügi tehnilised näitajad (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud ja märkused);

| b) | edastama VMSi kaudu liidu laeva asukoha, kiiruse ja suuna; |
| --- | --- |

b)

edastama VMSi kaudu liidu laeva asukoha, kiiruse ja suuna;

| c) | tagama, et kalalaeva pardal on Maroko kodakondsusega või Maroko Kuningriigi ametiasutuste valitud teadusvaatleja, nagu on sätestatud vaatlejaid käsitlevas VII peatükis. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei ole liidu laev kunagi kohustatud sisenema sadamasse rohkem kui kord kahe kuu jooksul; |
| --- | --- |

c)

tagama, et kalalaeva pardal on Maroko kodakondsusega või Maroko Kuningriigi ametiasutuste valitud teadusvaatleja, nagu on sätestatud vaatlejaid käsitlevas VII peatükis. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei ole liidu laev kunagi kohustatud sisenema sadamasse rohkem kui kord kahe kuu jooksul;

| d) | püügipiirkonnast lahkumisel esitama liidu laeva inspekteerimiseks, kui Maroko Kuningriigi ametiasutused seda taotlevad; |
| --- | --- |

d)

püügipiirkonnast lahkumisel esitama liidu laeva inspekteerimiseks, kui Maroko Kuningriigi ametiasutused seda taotlevad;

| e) | järgima Maroko kalandusvaldkonna õigusnorme. Katsepüügi ajal saadud saak, sealhulgas kaaspüük, jääb laevaomaniku omandisse, kui see vastab asjaomastele ühiskomitee poolt kehtestatud nõuetele ja teadusprotokolli sätetele. |
| --- | --- |

e)

järgima Maroko kalandusvaldkonna õigusnorme. Katsepüügi ajal saadud saak, sealhulgas kaaspüük, jääb laevaomaniku omandisse, kui see vastab asjaomastele ühiskomitee poolt kehtestatud nõuetele ja teadusprotokolli sätetele.

| 10. | Osakond nimetab kontaktisiku, kelle poole võib pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis võivad katsepüüki takistada. |
| --- | --- |

10.

IV PEATÜKK

SATELLIITSEIRE EHK VMS

A.   ÜLDSÄTTED

| 1. | Käesoleva protokolli raames kohaldatakse püügipiirkonnas kala püüdvate või püügitegevust kavandavate liidu laevade suhtes positsioneerimis- ja satelliitseireseadmeid käsitlevaid Maroko reegleid. Lipuriik tagab, et tema lipu all sõitvad liidu laevad järgivad kõnealuseid reegleid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Käesoleva protokolli kohaste lubadega liidu laevade tegevust tuleb pidevalt jälgida, eelkõige VMSi abil. Nimetatud seire konkreetse korra määrab kindlaks ühiskomitee. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Käesoleva protokolli kohaselt VMSi abil jälgitavate liidu laevade VMS tagab liidu laeva asukohateadete automaatse edastamise lipuriigi kalapüügiseirekeskusele, kes vahendab teadete edastamist Maroko kalapüügiseirekeskusele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lipuriik ja Maroko määravad kumbki ühe VMSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisik,






  a) | enne käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva edastavad lipuriigi ja Maroko kalapüügiseirekeskused teineteisele oma VMSi korrespondendi andmed (nimed, aadress, telefon, faks, e-post); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

enne käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva edastavad lipuriigi ja Maroko kalapüügiseirekeskused teineteisele oma VMSi korrespondendi andmed (nimed, aadress, telefon, faks, e-post);

| b) | VMSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teavitada. |
| --- | --- |

b)

VMSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teavitada.

Kontaktisikud, kelle kontaktandmed on esitatud enne käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva, vahetavad kogu asjakohast teavet liidu laevade seadmete, andmeedastuse protokollide ja muude tegevuste kohta, mis on vajalikud satelliitseire korraldamiseks.

B.   VMSi ANDMED

| 1. | Kui kalanduslepingu alusel kala püüdev liidu laev, mida käesoleva protokolli kohaselt satelliitside abil jälgitakse, siseneb püügipiirkonda, edastatakse asukohateated viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja Maroko kalapüügiseirekeskusele. Kõnealused teated edastatakse järgmiselt:






  — | elektrooniliselt turvaprotokolli kaudu, |
| --- | --- | --- |

1.

—

elektrooniliselt turvaprotokolli kaudu,

| — | vähemalt iga kahe tunni tagant ning |
| --- | --- |

—

vähemalt iga kahe tunni tagant ning

| — | 3. liites osutatud vormingus. |
| --- | --- |

—

3. liites osutatud vormingus.

| 2. | Kuni uue vormingu UN-CEFACT kasutusele võtmiseni kasutatakse vormingut NAF. Protokollis FLUX kasutatavale vormingule UN-CEFACT üleminekuks vajaliku ajavahemiku määravad kindlaks Maroko Kuningriigi ametiasutused, lähtudes uue vormingu ja protokolli FLUX kasutusele võtmisega seotud tehnilistest piirangutest. Nad määravad kindlaks enne uuele vormingule ja protokollile FLUX üleminekut kohaldatava katseaja. Pärast edukat katsetamist lepivad lepinguosalised ühiskomitees või kirjavahetuse teel võimalikult kiiresti kokku ülemineku tegeliku kuupäeva. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iga asukohateade peab sisaldama järgmist:






  a) | liidu laeva identifitseerimisandmed; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

liidu laeva identifitseerimisandmed;

| b) | liidu laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %; |
| --- | --- |

b)

liidu laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 100 meetri ja usaldusvahemik 99 %;

| c) | asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | liidu laeva kiirus ja kurss. |
| --- | --- |

d)

liidu laeva kiirus ja kurss.

| 4. | VMSi kohased asukohad märgistatakse järgmiselt:






  a) | esimene püügipiirkonnas registreeritud asukoht märgistatakse koodiga „ENT“; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

esimene püügipiirkonnas registreeritud asukoht märgistatakse koodiga „ENT“;

| b) | kõik järgmised asukohad märgistatakse koodiga „POS“; |
| --- | --- |

b)

kõik järgmised asukohad märgistatakse koodiga „POS“;

| c) | esimene asukoht, mis on registreeritud pärast püügipiirkonnast väljumist, märgistatakse koodiga „EXI“; |
| --- | --- |

c)

esimene asukoht, mis on registreeritud pärast püügipiirkonnast väljumist, märgistatakse koodiga „EXI“;

| d) | C osa punkti 3 kohaselt käsitsi edastatud asukohad märgistatakse koodiga „MAN“. |
| --- | --- |

d)

C osa punkti 3 kohaselt käsitsi edastatud asukohad märgistatakse koodiga „MAN“.

| 5. | Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja nende elektroonilise edastuse. Asukohateated salvestatakse turvalises andmebaasis, kus neid säilitatakse kolme aasta jooksul. Tehniliste piirangute korral võib seda ajavahemikku ühise otsusega vähendada. |
| --- | --- |

5.

| 6. | VMSi seadmed ja tarkvara peavad olema






  a) | usaldusväärsed, need ei tohi võimaldada asukoha võltsimist ega olla käsitsi seadistatavad; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

usaldusväärsed, need ei tohi võimaldada asukoha võltsimist ega olla käsitsi seadistatavad;

| b) | täielikult automatiseeritud ja kogu aeg töökorras sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. |
| --- | --- |

b)

täielikult automatiseeritud ja kogu aeg töökorras sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest.

| 7. | Liidu laeva pardal olevat andmete edastamiseks kasutatavat ja pidevalt toimivat satelliitseiresüsteemi on keelatud teise kohta viia, lahti ühendada, hävitada, kahjustada või kasutuskõlbmatuks muuta, samuti on keelatud edastatud ja kõnealuse süsteemi abil registreeritud andmeid tahtlikult muuta, kuritarvitada või võltsida. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Liidu laevade kaptenid tagavad igal ajal, et






  a) | andmeid ei muudeta, |
| --- | --- | --- |

8.

a)

andmeid ei muudeta,

| b) | satelliitseireseadme antenni või antenne ei takistata, |
| --- | --- |

b)

satelliitseireseadme antenni või antenne ei takistata,

| c) | satelliitseireseadme elektritoidet ei katkestata, ja |
| --- | --- |

c)

satelliitseireseadme elektritoidet ei katkestata, ja

| d) | VMSi seade ei ole lahti ühendatud. |
| --- | --- |

d)

VMSi seade ei ole lahti ühendatud.

| 9. | Järelevalve ja kontrolli eesmärgil lepivad lepinguosalised kokku, et vahetavad vajaduse ja taotluse korral teavet kasutatavate vahendite kohta. |
| --- | --- |

9.

C.   LIIDU LAEVA PARDAL ASUVA SEIRESEADME TEHNILINE TÕRGE VÕI RIKE

| 1. | Kui liidu laeva pardale paigaldatud pideva satelliitseiresüsteemi seadmetes tekib tehniline tõrge või rike, mis mõjutab seadme tööd, peab lipuriik viivitamata teavitama osakonda ja liidu ametiasutusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rikkis seade tuleb välja vahetada kümne tööpäeva jooksul pärast seda, kui lipuriik on Maroko kalapüügiseirekeskusele rikkest teatanud. Selle tähtaja möödumisel peab kõnealune liidu laev sõitma Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud sadamasse regulatiivsete järelmeetmete võtmiseks ja rikke kõrvaldamiseks või lahkuma püügipiirkonnast tingimusel, et lipuriik esitab Maroko kalapüügiseirekeskusele kontrolliaruande rikkis seadme ja rikke põhjuste kohta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Seni kuni seade ei ole välja vahetatud, edastab liidu laeva kapten lipuriigi kalapüügiseirekeskusele üldise asukohateate iga nelja tunni järel käsitsi elektrooniliselt, raadio kaudu või faksiga, lisades liidu laeva kapteni poolt vastavalt B osas sätestatud tingimustele registreeritud asukohateated. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käsitsi edastatud teated registreeritakse viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskuse andmebaasis, millele on osutatud B osa punktis 5, ning lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab need viivitamata Maroko kalapüügiseirekeskusele, kasutades 3. liites kirjeldatud protokolli ja vormingut. |
| --- | --- |

4.

D.   MAROKO KALAPÜÜGISEIREKESKUS EI SAA VMSi ANDMEID KÄTTE

| 1. | Kui Maroko kalapüügiseirekeskus leiab, et lipuriik ei edasta B osas ettenähtud teavet, teavitab ta sellest viivitamata liidu ametiasutusi ja asjaomast lipuriiki. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nõuet rikkunud lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja/või Maroko kalapüügiseirekeskus teavitavad viivitamata igast tehnilisest kõrvalekaldest teabe edastamisel ja asukohateadete vastuvõtmisel, et leida võimalikult kiiresti tehniline lahendus. Liidu ametiasutusi teavitatakse mõlema kalapüügiseirekeskuse leitud lahendusest. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kõik teated, mida ei saadud rikke ajal edastada, edastatakse niipea, kui side asjaomase lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Maroko kalapüügiseirekeskuse vahel on taastatud. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Enne käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva lepivad lipuriigi ja Maroko kalapüügiseirekeskused kokku alternatiivsetes elektroonilistes sidevahendites, mida kalapüügiseirekeskused kasutavad sidevahendite rikete puhul VMSi andmete edastamiseks, ning teavitavad teineteist viivitamata sidevahenditega seotud mis tahes muudatustest. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Maroko ja liidu lipuriigi kalapüügiseirekeskuste vahelised sidehäired ei tohi mõjutada liidu laevade tavapärast püügitegevust. Punkti 4 kohaselt kokku lepitud edastamisviisi tuleb kasutada viivitamata. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maroko Kuningriigi ametiasutused teavitavad oma pädevaid kontrollitalitusi, et liidu laevad ei riku VMSi andmeid edastamata jättes seadust, vaid et tegemist on kalapüügiseirekeskuse rikkega ning teate edastamine toimub vastavalt punkti 4 kohaselt tehtud otsusele. |
| --- | --- |

6.

E.   VMSi ANDMETE KAITSE

| 1. | Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud seireandmeid kasutavad Maroko Kuningriigi ametiasutused üksnes kalanduslepingu alusel kala püüdvate liidu laevade kontrolliks ja järelevalveks, samuti Marokos tehtavateks teadusuuringuteks kalanduse juhtimise ja arendamise raames. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kõnealuseid andmeid ei tohi ühelgi juhul põhjusest olenemata edastada kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | IV peatüki sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu kalanduslepingu artikliga 13 ettenähtud ühiskomitees, kes teeb otsuse. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lepinguosalised lepivad kokku, et vajaduse korral vaadatakse käesolevad sätted ühiskomitees läbi. |
| --- | --- |

4.

V PEATÜKK

PÜÜGIARUANDED

A.   PÜÜGIPÄEVIK

| 1. | Liidu kalalaeva kapten on kohustatud pidama püügipäevikut, mille näidised on esitatud 4. ja 5. liites, ja täitma püügipäevikut vastavalt sellele lisatud selgitavatele märkustele. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laevaomanik edastab ühe koopia kõnealusest püügipäevikust oma pädevatele ametiasutustele hiljemalt viieteistkümne päeva jooksul pärast saagi lossimist. Need ametiasutused edastavad viivitamata koopia liidu ametiasutustele ja osakonnale. Püügipäevikut tuleb täita ja see tuleb saata ametiasutustele ka nullpüügi korral. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui laevaomanik ei täida punktides 1 ja 2 sätestatud kohustusi, peatatakse kalapüügiluba automaatselt, kuni laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud. Liidu ametiasutusi teavitatakse viivitamata sellisest otsusest. |
| --- | --- |

3.

B.   KVARTALI KAUPA ESITATAVAD PÜÜGIARUANDED

| 1. | Liidu ametiasutused teatavad osakonnale enne iga kvartali lõppu eelmises kvartalis liidu laevade püütud kogused vastavalt 6. ja 7. liites esitatud näidisvormile. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Andmed esitatakse kuude, püügikategooriate, liidu laevade ning püügipäevikus nimetatud bioloogiliste liikide kaupa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Need andmed edastatakse osakonda seal kasutatava tarkvaraga ühilduvas formaadis arvutifailina. |
| --- | --- |

3.

C.   ANDMETE USALDUSVÄÄRSUS

A ja B osas nimetatud dokumentides sisalduvad andmed peavad kajastama tegelikku püüki, et nende põhjal saaks jälgida kalavarude arengut.

D.   ÜLEMINEK ELEKTROONILISELE SÜSTEEMILE

| 1. | Kõik ERS-süsteemi kohased püügitegevuse ja -aruannetega seotud andmed esitatakse vormingus XML EU-ERS 3.1.0 ja komisjoni kiiredastuskanali (DEH – Data Exchange Highway) kaudu kuni uue vormingu UN-CEFACT kasutusele võtmiseni komisjoni võrgus FLUX. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lepinguosalised teevad ERS-süsteemi toimimisega seotud vajalikud testimised kuue kuu jooksul alates käesoleva protokolli kohaldamise algkuupäevast. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lepinguosalised näevad ette, et testiperioodi lõppedes on ERS-süsteem kasutusvalmis ning paberkandjal püügipäevik ja püügiaruanded asendatakse ERSi andmetega, vajaduse korral võib testiperioodi pikendada. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ühise kokkuleppe kohaselt kasutavad lepinguosalised ERS-süsteemi puhul edastamismeetodit ja vormingut, mis vastab tehnilistele nõuetele, mille mõisted ja rakendussätted lepitakse kokku kirjavahetuse teel enne protokolli kohaldamise alguskuupäeva. |
| --- | --- |

4.

E.   LOSSIMISED VÄLJASPOOL MAROKOT

Laevaomanik on kohustatud edastama oma pädevatele ametiasutustele käesoleva protokolli raames püütud saagi lossimisaruanded hiljemalt viieteistkümne päeva jooksul pärast lossimist. Sama tähtaja jooksul saadab ta koopia delegatsioonile ja Maroko ametiasutustele aadresside, mis esitati kirjavahetuse teel enne käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva.

Kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse kalapüügiluba automaatselt, kuni laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud. Liidu ametiasutusi teavitatakse viivitamata sellisest peatamisest.

VI PEATÜKK

MAROKO MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

| 1. | Laevaomanik, kellel on käesoleva protokolli kohane kalapüügiluba, võtab kogu püügipiirkonnas tegutsemise ajal pardale Maroko meremehi, nagu on ette nähtud 2. liites esitatud teabelehtedega. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laevaomanikud valivad oma kalalaevade pardale võetavad meremehed






  a) | merekooli edukalt lõpetanud kandidaatide ametlikust nimekirjast, mille osakond on edastanud liidu ametiasutustele ning mille need on edastanud asjaomastele lipuriikidele. Nimekirja ajakohastatakse iga aasta 1. veebruaril. Laevaomanik valib ise nimekirjast parimate teadmiste ja piisava kogemusega kandidaadid; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

merekooli edukalt lõpetanud kandidaatide ametlikust nimekirjast, mille osakond on edastanud liidu ametiasutustele ning mille need on edastanud asjaomastele lipuriikidele. Nimekirja ajakohastatakse iga aasta 1. veebruaril. Laevaomanik valib ise nimekirjast parimate teadmiste ja piisava kogemusega kandidaadid;

| b) | või meremehed, kes on töötanud liidu laevadel eelmiste protokollide kohaldamise ajal. |
| --- | --- |

b)

või meremehed, kes on töötanud liidu laevadel eelmiste protokollide kohaldamise ajal.

| 3. | Maroko meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu Maroko Kuningriigi ametiasutustega. Töölepingutega tagatakse meremeestele sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Laevaomanik või tema esindaja peab edastama töölepingu koopia delegatsiooni kaudu osakonnale. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Laevaomanik või tema esindaja edastab delegatsiooni kaudu osakonnale igale liidu laevale tööle võetud Maroko meremeeste nimed, märkega nende tööülesannete kohta meeskonnas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Delegatsioon saadab osakonnale 1. veebruaril ja 1. augustil poolaasta kokkuvõtte liidu liidu laevadele tööle võetud Maroko meremeeste kohta koos märkega nende sissekandmise kohta meremeeste registrisse. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Maroko meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse kindlaks enne kalapüügilubade väljastamist laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste Maroko meremeeste või nende esindajate kokkuleppel. Maroko meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui Maroko laevaperede omad, need peavad vastama ILO standarditele ega tohi mingil juhul olla nendest madalamad. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kui üks või mitu tööle võetud meremeest liidu laeva väljumise ajaks kohale ei ilmu, võib laev ettenähtud püügireisi alustada, kui kapten on teavitanud lähtesadama pädevaid ametiasutusi ebapiisavast meremeeste arvust ja ajakohastanud meeskonna nimekirja. Kõnealused ametiasutused teavitavad sellest osakonda. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Laevaomanik teeb kõik vajaliku tagamaks, et hiljemalt järgmisel püügireisil töötab tema kalalaeval ettenähtud arv meremehi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kui Maroko meremehi ei võeta pardale muudel põhjustel kui punktis 8 osutatud, on asjaomane laevaomanik kohustatud kuni kolme kuu jooksul iga püügipiirkonnas püütud päeva eest maksma kindlaksmääratud summana 20 eurot iga pardale võtmata Maroko meremehe kohta. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Seda summat kasutatakse Maroko kaluritest meremeeste koolituseks ja see makstakse Marokos asuva Bank Al Maghribis avatud kontole nr 0018100078000 20110750201. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kui laevaomanik rikub korduvalt kohustust võtta tööle ettenähtud arvul Maroko meremehi (välja arvatud punktis 8 sätestatud juhud), peatatakse liidu laeva kalapüügiluba automaatselt, kuni kohustus on täidetud. Delegatsiooni teavitatakse viivitamata sellisest peatamisest. |
| --- | --- |

12.

VII PEATÜKK

KALAPÜÜGI JÄLGIMINE

| 1. | Liidu kalalaevad, millel lubatakse käesoleva protokolli alusel püügipiirkonnas kalastada, võtavad pardale Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud teadusvaatlejad. Vaatlejate töö tulemusena saadud andmeid võib kasutada teaduslikel ja/või kontrolli eesmärkidel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vaatluste ulatus ja kestus püügikategooriate kaupa on kindlaks määratud 2. liite teabelehtedes. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Määratud vaatlejate pardaletuleku tingimused on järgmised:






  a) | osakond koostab selliste liidu laevade nimekirja, kes peavad vaatleja pardale võtma, ning pardale võetavate vaatlejate nimekirja. Need nimekirjad edastatakse kohe pärast koostamist delegatsioonile; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

osakond koostab selliste liidu laevade nimekirja, kes peavad vaatleja pardale võtma, ning pardale võetavate vaatlejate nimekirja. Need nimekirjad edastatakse kohe pärast koostamist delegatsioonile;

| b) | osakond teatab kalapüügiloa väljastamisel või hiljemalt viisteist päeva enne vaatleja pardale võtmiseks ettenähtud päeva asjaomastele laevaomanikele delegatsiooni kaudu liidu laeva pardale määratud vaatleja nime. |
| --- | --- |

b)

osakond teatab kalapüügiloa väljastamisel või hiljemalt viisteist päeva enne vaatleja pardale võtmiseks ettenähtud päeva asjaomastele laevaomanikele delegatsiooni kaudu liidu laeva pardale määratud vaatleja nime.

| 4. | Laevaomanik või tema esindaja ja Maroko Kuningriigi ametiasutused lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Laevaomanik teatab hiljemalt kaks nädalat enne vaatleja kavandatavat pardaleminekut Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud kuupäeva ja sadama, kus pardaleminek toimub. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese püügipiirkonnas toimuva püügireisi alguses pärast määratud liidu laevade nimekirja teatavakstegemist. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui liidu laev, mille pardale on vaatleja võetud, lahkub püügipiirkonnast, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks laevaomaniku kulul. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Laevaomaniku kohustuste täitmata jätmise tõttu vaatleja asjatu lähetamise korral kannab laevaomanik reisikulud ning maksab vaatleja tegevusetult viibitud päevade eest päevaraha samal ametiastmel Maroko riigi ametnikele ettenähtud ulatuses. Laevaomanik maksab vaatlejale päevaraha ka laevaomaniku süül väljasõiduga viibimise korral. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kõigist päevaraha käsitlevate reeglite muudatustest teatatakse delegatsioonile hiljemalt kaks kuud enne nende kohaldamist. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vaatlejat koheldakse nagu kalalaeva juhtkonda. Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:






  a) | jälgib liidu laevade püügitegevust; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

jälgib liidu laevade püügitegevust;

| b) | kontrollib püügiga tegelevate liidu laevade asukohta; |
| --- | --- |

b)

kontrollib püügiga tegelevate liidu laevade asukohta;

| c) | võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove; |
| --- | --- |

c)

võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;

| d) | märgib üles kasutatavad püügivahendid; |
| --- | --- |

d)

märgib üles kasutatavad püügivahendid;

| e) | kontrollib püügipiirkonnas püügipäevikusse kantud püügiandmeid; |
| --- | --- |

e)

kontrollib püügipiirkonnas püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

| f) | kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustamiskõlblike kalaliikide, koorikloomade ja peajalgsete liikide koguseid; |
| --- | --- |

f)

kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustamiskõlblike kalaliikide, koorikloomade ja peajalgsete liikide koguseid;

| g) | edastab faksiga või elektrooniliselt kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. |
| --- | --- |

g)

edastab faksiga või elektrooniliselt kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

| 12. | Kalalaeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vaatleja käsutuses peavad olema kõik töökohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, liidu laeva püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, sealhulgas püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pardal olles peab vaatleja:






  a) | võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja liidu laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja liidu laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki;

| b) | hoolitsema pardavarustuse ja -seadmete eest ning kõigi liidu laeva dokumentide konfidentsiaalsuse eest. |
| --- | --- |

b)

hoolitsema pardavarustuse ja -seadmete eest ning kõigi liidu laeva dokumentide konfidentsiaalsuse eest.

| 15. | Vaatlusperioodi lõpus ja enne liidu laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande, edastab selle Maroko Kuningriigi ametiasutustele ja saadab koopia delegatsioonile. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, kusjuures kapten võib sellesse lisada või lasta lisada talle asjakohasena tunduvaid märkusi, mida ta seejärel oma allkirjaga kinnitab. Aruande koopia antakse kaptenile vaatleja liidu laevalt lahkumisel. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Laevaomanik tagab liidu laeva võimaluste piires vaatlejale samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused, kui on laeva juhtkonnal; sellega seotud kulud kannab laevaomanik. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksavad Maroko Kuningriigi ametiasutused. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Selleks et kanda vaatlejate liidu laeva pardal viibimisega seotud kulud, nähakse lisaks laevaomanike tasu maksmise kohustusele ette vaatlejate tasu maksmine 5,5 eurot brutotonnaaži (GT) kohta kvartalis iga püügipiirkonnas tegutseva liidu laeva kohta. Need tasud makstakse vastavalt käesoleva lisa I peatüki E osas ettenähtud maksetingimustele. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Punktides 1–18 sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse kalapüügiluba, kuni laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud. Delegatsiooni teavitatakse viivitamata sellisest peatamisest. |
| --- | --- |

19.

VIII PEATÜKK

SEIRE JA KONTROLL

A.   TEHNILINE KONTROLL

| 1. | Kord kalendriaastas, samuti pärast tehniliste näitajate muutmist või muude püügivahendite kasutamist hõlmava püügikategooria muutmise taotluse esitamist, peavad käesoleva protokolli kohaselt kalapüügiluba omavad liidu laevad sõitma kehtivate õigusaktidega ettenähtud tehnilise kontrolli tegemiseks Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud sadamasse. Kõnealused tehnilised kontrollid peavad toimuma 48 tunni jooksul alates liidu laeva sadamasse saabumisest. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liidu aeva kaptenile antakse pärast tehnilist kontrolli nõuetele vastavuse tõend, mille kehtivusaeg vastab kalapüügiloa kehtivusajale ning mida pikendatakse automaatselt nende liidu laevade suhtes, kes kalendriaasta jooksul püügiluba uuendavad. Kehtivusaeg ei või siiski olla pikem kui üks aasta. Tõendit tuleb hoida kogu aeg laeva pardal. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite nõuetekohasust, pardal olevate positsioneerimis- ja satelliitseireseadmete toimimist ning Maroko meremehi käsitlevate sätete täitmist. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tehnilise kontrolli kulud kannavad laevaomanikud ja need määratakse kindlaks Maroko õigusaktides sätestatud tariifide alusel. Kulud ei tohi olla suuremad kui muude laevade poolt tavaliselt sama teenuse eest makstav summa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Punktides 1, 2 ja 3 sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse kalapüügiluba automaatselt, kuni laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud. Delegatsiooni teavitatakse viivitamata sellisest peatamisest. |
| --- | --- |

5.

B.   PÜÜGIPIIRKONDA SISENEMINE JA SEALT LAHKUMINE

| 1. | Käesoleva protokolli kohaselt kalapüügiluba omavad liidu laevad, kellel on kavas siseneda püügipiirkonda või sealt lahkuda, teatavad sellest osakonnale e-posti teel vähemalt kuus tundi ette. Samuti esitavad nad järgmise teabe:






  a) | teate edastamise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

teate edastamise kuupäev ja kellaaeg;

| b) | liidu laeva asukoht vastavalt IV peatüki B jaole; |
| --- | --- |

b)

liidu laeva asukoht vastavalt IV peatüki B jaole;

| c) | pardal oleva saagi kaal kilogrammides liikide kaupa, identifitseeritud kolmetähelise koodiga; |
| --- | --- |

c)

pardal oleva saagi kaal kilogrammides liikide kaupa, identifitseeritud kolmetähelise koodiga;

| d) | teate liik nagu „saak sisenemisel“ (COE) ja „saak väljumisel“ (COX). |
| --- | --- |

d)

teate liik nagu „saak sisenemisel“ (COE) ja „saak väljumisel“ (COX).

| 2. | 1. ja 2. püügikategooria liidu laevade puhul vähendatakse teavitamiseks punktiga 1 ette nähtud ajavahemikku ühele tunnile. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Teated edastatakse eelistatavalt e-posti või faksi teel, mille andmed on esitatud kirjavahetuse teel enne käesoleva protokolli kohaldamise alguskuupäeva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | 6. püügikategooria liidu laevade puhul on püügipiirkonnast lõplikuks väljumiseks vaja osakonna eelnevat luba. Kõnealune luba antakse 24 tunni jooksul pärast liidu laeva kapteni või tema esindaja taotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui taotlus on esitatud enne nädalalõppu; sel juhul antakse luba nädalavahetusele järgneval esmaspäeval. Loa andmisest keeldumise korral teatab osakond viivitamata laevaomanikule ja liidu ametiasutustele keeldumise põhjused. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liidu aeva, mis tabatakse kala püüdmast ilma osakonda eelnevalt teavitamata, käsitatakse kalapüügiloata liidu laevana. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Laevaomanik märgib kalapüügiloa taotlusele liidu laeva telefoni- ja faksinumbri ning laevakapteni e-posti aadressi. |
| --- | --- |

6.

C.   KONTROLLIMENETLUS

| 1. | Käesoleva protokolli kohaselt kalapüügiluba omava liidu kalalaeva kapten lubab oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Maroko ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist koostab inspektor kontrolliaruande, mille allkirjastab ka liidu laeva kapten, kellel on õigus lisada aruandele oma märkused. Kapten saab aruande koopia. |
| --- | --- |

3.

D.   LAEVA PEATAMINE

| 1. | Osakond teavitab delegatsiooni võimalikult kiiresti ja hiljemalt 48 tunni jooksul liidu laeva peatamisest püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liidu ametiasutustele edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamise asjaolude ja põhjuste kohta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kapten juhib liidu laeva Maroko Kuningriigi ametiasutuste osutatud sadamasse. Maroko kalapüüginorme rikkunud liidu laeva peetakse sadamas kinni kuni peatamise tavapäraste haldusformaalsuste täitmiseni. |
| --- | --- |

3.

E.   RIKKUMISE PROTOKOLL

| 1. | Kui rikkumine tuvastatakse, koostavad Maroko Kuningriigi ametiasutused selle kohta protokolli, mille liidu laeva kapten allkirjastab. Kui kapten keeldub seda allkirjastamast või jätab selle allkirjastamata, tuleb see märkida kõnealusesse protokolli. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kapteni allkiri või selle puudumine ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta. |
| --- | --- |

2.

F.   RIKKUMISE MENETLEMINE

| 1. | Enne kohtumenetluse alustamist püütakse avastatud rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse teel vastavalt Maroko kalandusalastele õigusnormidele.
  Kokkuleppemenetlusega nõustumine toimub hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast seda, kui laevaomanikult on saadud nõuetekohane taotlus lahendada vaidlus kokkuleppemenetluse teel. Nõusolekut tõendab sissenõudekorraldus, mis esitatakse laevaomanikule kõnealuses korralduses ettenähtud tähtaja jooksul. Kui makse on tehtud kõnealuse tähtaja jooksul, käsitatakse vaidlust lõpetatuna, ning kui tähtaega ületatakse, annab osakond asja kohtusse. |
| --- | --- |

1.

Kokkuleppemenetlusega nõustumine toimub hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast seda, kui laevaomanikult on saadud nõuetekohane taotlus lahendada vaidlus kokkuleppemenetluse teel. Nõusolekut tõendab sissenõudekorraldus, mis esitatakse laevaomanikule kõnealuses korralduses ettenähtud tähtaja jooksul. Kui makse on tehtud kõnealuse tähtaja jooksul, käsitatakse vaidlust lõpetatuna, ning kui tähtaega ületatakse, annab osakond asja kohtusse.

| 2. | Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Maroko kalandusalaste õigusnormide alusel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui vaidlust ei suudeta lahendada kokkuleppemenetluse teel ja rikkumise kohta esitatakse kaebus pädevale kohtule, kannab rikkumisega seotud laevaomanik rahalise karistuse täitmisele pööramise tagamiseks piisava pangatagatise Maroko pangas Bank Al Maghrib avatud kontole, mis on teatavaks tehtud kirjavahetuse teel enne protokolli kohaldamise alguskuupäeva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pangatagatist ei tagastata enne kohtumenetluse lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui süüdimõistva otsuse korral määrtakse trahv, mis on pangatagatisest väiksem, tagastavad Maroko Kuningriigi ametiasutused ülejäänud summa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Liidu laeval lubatakse sadamast lahkuda,






  a) | kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud või |
| --- | --- | --- |

5.

a)

kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud või

| b) | kui laevaomanik on maksnud punktis 3 osutatud pangatagatise ja see on Maroko Kuningriigi ametiasutustele vastuvõetav, kuni kohtumenetluse lõppemiseni. |
| --- | --- |

b)

kui laevaomanik on maksnud punktis 3 osutatud pangatagatise ja see on Maroko Kuningriigi ametiasutustele vastuvõetav, kuni kohtumenetluse lõppemiseni.

G.   ÜMBERLAADIMISED

| 1. | Püügipiirkonnas on keelatud igasugune saagi merel ümberlaadimine. 6. püügikategooria liidu laevad, kes soovivad püügikoguseid püügipiirkonnas ümber laadida, teevad seda Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud sadamates või reidil ja pärast osakonnalt loa saamist. Selline ümberlaadimine toimub vaatleja või osakonna esindaja ja kontrolliasutuste järelevalve all. Käesoleva sätte rikkumisele järgnevad Maroko õigusnormidega ettenähtud karistused. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vähemalt 72 tundi enne iga ümberlaadimist peab asjaomase kalalaeva omanik teatama osakonnale järgmised andmed:






  a) | ümberlaadivate liidu laevade nimed; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ümberlaadivate liidu laevade nimed;

| b) | transpordilaeva nimi, lipuriik, registreerimisnumber ja kutsung; |
| --- | --- |

b)

transpordilaeva nimi, lipuriik, registreerimisnumber ja kutsung;

| c) | ümberlaaditav kogus tonnides liikide kaupa; |
| --- | --- |

c)

ümberlaaditav kogus tonnides liikide kaupa;

| d) | saagi sihtkoht ning |
| --- | --- |

d)

saagi sihtkoht ning

| e) | ümberlaadimise kuupäev ja päev. |
| --- | --- |

e)

ümberlaadimise kuupäev ja päev.

| 3. | Maroko Kuningriigi ametiasutustele jääb õigus keelata ümberlaadimine, kui liidu transpordilaev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga kas püügipiirkonnas või väljaspool seda. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena püügipiirkonnast. Seega peavad liidu laevad edastama osakonnale püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või püügipiirkonnast lahkuda. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Käesoleva protokolli kohaselt kalapüügiluba omava 6. püügikategooria liidu laeva kapten, kes lossib või laadib ümber Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud sadamas, võimaldab Maroko inspektoritel kõnealuseid tegevusi kontrollida ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse liidu laeva kaptenile sellekohane tõend. |
| --- | --- |

5.

H.   ÜHINE KALAPÜÜGISEIRE

| 1. | Et tõhustada kontrolli käesoleva protokolli sätete järgimise kindlustamiseks, seavad lepinguosalised sisse ühise kaldal toimuva lossimise seire ja jälgimise süsteemi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kõnealuse ühise seire praktiline kord määratakse kindlaks lepinguosaliste pädevate asutuste kokkuleppel. Seejärel töötavad lepinguosalised välja ühise seire iga-aastase kava. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lepinguosalised määravad kavandatud ühise seire esindaja(d), teavitades tema (nende) nime(d) teisele lepinguosalisele. Osakond teatab ühisest seirest üks kuu ette. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Maroko Kuningriigi ametiasutuste esindaja osaleb vaatlejana liikmesriikide kontrolliasutuste läbiviidaval püügipiirkonnas tegutsenud liidu laevade lossimise kontrollimisel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Esindaja saadab liikmesriigi kontrolliametnikke sadamate, liidu laevade, dokkide, esmamüügi, kalasaaduste hulgiladude, kaubaladude, külmhoonete ja teiste enne esmamüüki kala lossimise ja ladustamisega seotud kohtade külastamisel ning võib tutvuda nende kontrollide esemeks olevate dokumentidega. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maroko Kuningriigi ametiasutuste esindaja koostab ja esitab aruande kontrollkäikude kohta, kus ta osales. Aruande koopia edastatakse delegatsioonile. Maroko Kuningriigi ametiasutused jätavad endale õiguse kasutada kõnealuste kontrollide käigus kogutud teavet õigusliku kontrolli eesmärgil. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Liidu ametiasutuste taotluse korral võivad liidu kalandusinspektorid osaleda vaatlejana Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud sadamates läbiviidavatel liidu laevade lossimistegevuse kontrollimistel Maroko Kuningriigi ametiasutuste poolt. |
| --- | --- |

7.

IX PEATÜKK

SAAGI LOSSIMINE

A.   PÕHIMÕTE

Lepinguosalised, olles teadlikud tihedama integratsiooni vajalikkusest nende kalandussektorite ühise arengu huvides, on leppinud kokku järgmistes sätetes, mis käsitlevad käesoleva protokolli kohaselt kalapüügiluba omavate liidu laevade poolt püügipiirkonnas püütud saagi ühe osa lossimist Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud sadamates.

B.   MÕISTE

Kohustuslik lossimine hõlmab kõiki järgmisi toiminguid:

| a) | värske kala lossimine maismaatransiidiks, mille puhul nõutakse sisse kõik maksud, mis on seotud sadamas toimuva tegevusega, v.a väärtuseline tollimaks; |
| --- | --- |

a)

värske kala lossimine maismaatransiidiks, mille puhul nõutakse sisse kõik maksud, mis on seotud sadamas toimuva tegevusega, v.a väärtuseline tollimaks;

| b) | külmutatud kala ümberlaadimine sadamas või reidil konteineritesse; |
| --- | --- |

b)

külmutatud kala ümberlaadimine sadamas või reidil konteineritesse;

| c) | värske või külmutatud kala lossimine liidu laevaomaniku ja ettevõtja vahelise lepingu raames (laevaomaniku – ettevõtja leping); |
| --- | --- |

c)

värske või külmutatud kala lossimine liidu laevaomaniku ja ettevõtja vahelise lepingu raames (laevaomaniku – ettevõtja leping);

| d) | sellise värske või külmutatud kala lossimine, mis on mõeldud müügiks oksjonihoonetes või Comptoir d'agréage du poisson industriel (CAPI) poolt. |
| --- | --- |

d)

sellise värske või külmutatud kala lossimine, mis on mõeldud müügiks oksjonihoonetes või Comptoir d'agréage du poisson industriel (CAPI) poolt.

C.   RAKENDUSKORD

Kohustuslik lossimine toimub käesolevale protokollile lisatud kalapüügi teabelehtede kohaselt.

D.   RAHALISED STIIMULID

Käesoleva protokolli kohaselt kalapüügiluba omavad 5. püügikategooria liidu laevad, jahutatud merevett (RSW-mahutiga) kasutavad liidu laevad ja 6. püügikategooria seinerid, mis lossivad Maroko sadamates kalapüügi teabelehtedes ette nähtud kohustuslikus korras lossitavast püügikogusest rohkem, vähendatakse üle kõnealuse kohustusliku künnise lossitud tonni eest makstavat tasu 5 %, tingimusel et lossitud tooted liiguvad oksjonihoonetesse ning nende puhul ei ole tegemist ümberlaadimise ega transiidiga.

Laevaomanikud, kes lossivad Marokost väljaspool asuvates sadamates, peavad esitama osakonnale müügiteatised, et osakond saaks kontrollida Marokos lossimata jäetud koguseid.

Ühiskomitee hindab selliste lossimiste mõõdetavat majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning Maroko erasektori ja liidu vahel loodud partnerlussuhteid kalandussektoris.

E.   TRAHV LOSSIMISKOHUSTUSE TÄITMATA JÄTMISE KORRAL

Sellise püügikategooria liidu laevade puhul, kellel on lossimiskohustus, kuid kes ei täida kõnealust kohustust, nagu see on ette nähtud vastavate kalapüügi teabelehtedega, suurendatakse nende järgmist makstavat tasu 15 %. Korduva rikkumise puhul suurendab ühiskomitee kõnealuseid trahvisummasid.

Trahvisumma kohustusliku lossimise tegemata jätmise eest arvutatakse lähtuvalt kalapüügiloa kehtivusajast püügikategooriate kaupa (6. püügikategooria puhul kord kuus, 1. ja 4. püügikategooria puhul kord kvartalis ning 5. püügikategooria puhul kord aastas).

Trahvisummade lisamine tasudele toimub järgmiselt:

| — | 1. ja 4. püügikategooria: trahvisumma lisatakse kord kvartalis makstavale tasule (sõltuvalt GTst); |
| --- | --- |

—

1. ja 4. püügikategooria: trahvisumma lisatakse kord kvartalis makstavale tasule (sõltuvalt GTst);

| — | 5. püügikategooria: trahvisumma lisatakse aastatasule; |
| --- | --- |

—

5. püügikategooria: trahvisumma lisatakse aastatasule;

| — | 6. püügikategooria puhul, kus tasud makstakse iga kuu ning kalapüügiload väljastatakse kord kuus: trahvisumma lisatakse järgmisele makstavale tasule, mis vastab taotletavale püügikvoodile tonnides igakuise kavandatava püügikoguse kaupa. |
| --- | --- |

—

6. püügikategooria puhul, kus tasud makstakse iga kuu ning kalapüügiload väljastatakse kord kuus: trahvisumma lisatakse järgmisele makstavale tasule, mis vastab taotletavale püügikvoodile tonnides igakuise kavandatava püügikoguse kaupa.

Liited

1.

Kalapüügiloa taotluse vorm

2.

Teabelehed

3.

VMS-teate edastamine Marokole, asukohateade

4.

Tuunipüügipäevik

5.

Püügipäevik (muud laevad kui tuunipüügilaevad)

6.

Püügi kvartaliaruande vorm (tööstusliku pelaagilise püügi laevad)

7.

Püügi kvartaliaruande vorm (muud kui tööstusliku pelaagilise püügi laevad)

1. liide

MAROKO – EUROOPA LIIDU KALANDUSLEPING

KALAPÜÜGILOA TAOTLUS

PÜÜGIKATEGOORIA NUMBER ...

I TAOTLEJA

1. Laevaomaniku nimi:

2. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi:

3. Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress:

4. Telefon: Faks:

E-post:

5. Kapteni nimi: Kodakondsus: E-post:

II LAEV JA TEMA IDENTIFITSEERIMISANDMED

1. Laeva nimi:

2. Lipuriik:

3. Pardanumber:

4. Registreerimissadam: MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: IMO number:

5. Mis ajast sõidab praeguse lipu all: Varasem lipuriik (vajaduse korral):

6. Ehitusaasta ja -koht: Raadiokutsung:

7. Raadiokutsungi sagedus: Satelliittelefoni number:

8. Laevakere materjal: Teras Puit Polüester Muu

III LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS

1. Kogupikkus: Laius:

2. Brutotonnaaž (GT): Netotonnaaž:

3. Peamasina võimsus (KW): Mark: Tüüp:

4. Laeva tüüp: Püügikategooria:

5. Püügivahendid:

6. Püügipiirkond: Sihtliigid:

7. Meeskonnaliikmete koguarv:

8. Püügi säilitusviis laeva pardal: Värske Jahutatud Sega Külmutatud

9. Sügavkülmutusvõimsus (tonnides) 24 tunni kohta:

10. Lastiruumi mahutavus: Arv:

11. VMSi transponder:

Tootja: Mudel: Seerianumber:

Tarkvara versioon: Satelliidioperaator:

[koht] [kuupäev]

Taotleja allkiri

2. liide

KALAPÜÜGI TEABELEHT nr 1

VÄIKESEMAHULINE NOODAPÜÜK PÕHJAOSAS

| Lubatud laevade arv | 22 |
| --- | --- |
| Lubatud püügivahend | Noot
  Lubatud maksimaalmõõtmed: 500 m × 90 m.
  Avamerenootadega püügi keeld |
| Laeva tüüp | Laevad tonnaažiga alla 150 GT |
| Tasu | 75 eurot GT kohta kvartalis |
| Majandamispiirkond | Põhjapiir: paralleel 35°47′18′′ N
  Lõunapiir: paralleel 34°18′00′′ N
  Lubatud laiendada kuni paralleelini 33°25′00′′ N korraga kuni viie laeva puhul, mis tegutsevad rotatsioonisüsteemi alusel ja osalevad teadusvaatlustes,
  ning
  kaugemal kui 2 meremiili kaugusel kaldast. |
| Sihtliigid | Sardiin, anšoovis ja teised pelaagilised väikeliigid |
| Lossimine Maroko määratud sadamas | 30 % deklareeritud saagist kalalaeva kohta kvartalis |
| Kaaspüügi piiramine | Kuni 3 % |
| Bioloogilise taastumise aeg | Veebruar ja märts |
| Vaatlejad | Laevad tonnaažiga alla 100 GT: pardale võetakse 1 vaatleja maksimaalselt kümnel püügireisil aastas
  Laevad tonnaažiga 100 GT või rohkem ning alla 150 GT: pardale võetakse 1 vaatleja maksimaalselt ühel püügireisil neljast.
  Kui laeva pardal on vaatleja, vähendatakse Maroko meeskonnaliikmete arvu vastavalt. |
| Meremeeste töölevõtmine | 3 Maroko meremeest laeva kohta |
| Märkused | Viie laeva püügitegevuse laiendamist paralleelist 33°25′00′′ N lõuna poole tuleb hinnata pärast aastast kohaldamist, et mõõta võimalikku koosmõju Maroko laevastikuga ja kalavarudele avalduvat mõju. |

Lubatud laevade arv

22

Lubatud püügivahend

Noot

Lubatud maksimaalmõõtmed: 500 m × 90 m.

Avamerenootadega püügi keeld

Laeva tüüp

Laevad tonnaažiga alla 150 GT

Tasu

75 eurot GT kohta kvartalis

Majandamispiirkond

Põhjapiir: paralleel 35°47′18′′ N

Lõunapiir: paralleel 34°18′00′′ N

Lubatud laiendada kuni paralleelini 33°25′00′′ N korraga kuni viie laeva puhul, mis tegutsevad rotatsioonisüsteemi alusel ja osalevad teadusvaatlustes,

ning

kaugemal kui 2 meremiili kaugusel kaldast.

Sihtliigid

Sardiin, anšoovis ja teised pelaagilised väikeliigid

Lossimine Maroko määratud sadamas

30 % deklareeritud saagist kalalaeva kohta kvartalis

Kaaspüügi piiramine

Kuni 3 %

Bioloogilise taastumise aeg

Veebruar ja märts

Vaatlejad

Laevad tonnaažiga alla 100 GT: pardale võetakse 1 vaatleja maksimaalselt kümnel püügireisil aastas

Laevad tonnaažiga 100 GT või rohkem ning alla 150 GT: pardale võetakse 1 vaatleja maksimaalselt ühel püügireisil neljast.

Kui laeva pardal on vaatleja, vähendatakse Maroko meeskonnaliikmete arvu vastavalt.

Meremeeste töölevõtmine

3 Maroko meremeest laeva kohta

Märkused

Viie laeva püügitegevuse laiendamist paralleelist 33°25′00′′ N lõuna poole tuleb hinnata pärast aastast kohaldamist, et mõõta võimalikku koosmõju Maroko laevastikuga ja kalavarudele avalduvat mõju.

KALAPÜÜGI TEABELEHT nr 2

VÄIKESEMAHULINE PÜÜK PÕHJAOSAS PÕHJAÕNGEJADAGA

| Lubatud laevade arv | 35 laeva:






  — | 32 laeva tonnaažiga alla 40 GT |
| --- | --- | --- |

Lubatud laevade arv

35 laeva:

—

32 laeva tonnaažiga alla 40 GT

| — | 3 laeva tonnaažiga 40 GT või rohkem ning alla 150 GT |
| --- | --- |

—

3 laeva tonnaažiga 40 GT või rohkem ning alla 150 GT

Lubatud püügivahend

Põhjaõngejadaga laevadel tonnaažiga alla 40 GT: 10 000 õngekonksu, 5 põhjaõngejada

Põhjaõngejadaga laevadel tonnaažiga 40 GT või rohkem ning alla 150 GT: 15 000 õngekonksu, 8 põhjaõngejada

Laeva tüüp

Õngejadalaev tonnaažiga alla 40 GT

Õngejadalaev tonnaažiga 40 GT või rohkem ning alla 150 GT

Tasu

67 eurot GT kohta kvartalis

Majandamispiirkond

Põhjapiir: paralleel 35°47′18′′ N

Lõunapiir: paralleel 34°18′00′′ N

Lubatud laiendada kuni paralleelini 33°25′00′′ N korraga kuni nelja laeva puhul, mis tegutsevad rotatsioonisüsteemi alusel ja osalevad teadusvaatlustes

ning

kaugemal kui 6 meremiili kaugusel kaldast.

Sihtliigid

Mandrilava põhjalähedased kalad

Lossimine Maroko määratud sadamas

Vabatahtlikkuse alusel

Kaaspüügi piiramine

0 % mõõkkalu ja pelaagilisi hailiike

Bioloogilise taastumise aeg

15. märtsist kuni 15. maini

Vaatlejad

Laevad tonnaažiga alla 100 GT: pardale võetakse 1 vaatleja maksimaalselt kümnel püügireisil aastas.

Laevad tonnaažiga 100 GT või rohkem ning alla 150 GT: pardale võetakse 1 vaatleja kvartalis maksimaalselt 25 % laevadest, kellel on püügiluba, või ühel püügireisil neljast laeva kohta.

Kui laeva pardal on vaatleja, vähendatakse Maroko meeskonnaliikmete arvu vastavalt.

Meremeeste töölevõtmine

Laevad tonnaažiga alla 100 GT: vabatahtlik

Laevad tonnaažiga 100 GT või rohkem ning alla 150 GT: 1 Maroko meremees laeva kohta

Märkused

Nelja laeva püügitegevuse laiendamist paralleelist 33°25′00′′ N lõuna poole tuleb hinnata pärast aastast kohaldamist, et mõõta võimalikku koosmõju Maroko laevastikuga ja kalavarudele avalduvat mõju.

KALAPÜÜGI TEABELEHT nr 3

VÄIKESEMAHULINE PÜÜK LÕUNAOSAS RIDVA JA ÕNGENÖÖRIGA

| Lubatud laevade arv | Kuni 10 laeva |
| --- | --- |
| Lubatud püügivahend | Veoõnged ja ritvõnged
  Elussööda püük: nooda võrgusilma suurus 8 mm |
| Laeva tüüp | Üldine lubatud püügivõimsus selles püügikategoorias on 800 GT






  — | õngelaev tonnaažiga alla 150 GT |

Lubatud laevade arv

Kuni 10 laeva

Lubatud püügivahend

Veoõnged ja ritvõnged

Elussööda püük: nooda võrgusilma suurus 8 mm

Laeva tüüp

Üldine lubatud püügivõimsus selles püügikategoorias on 800 GT

—

õngelaev tonnaažiga alla 150 GT

| — | ritvõngelaev tonnaažiga alla 150 GT |
| --- | --- |

—

ritvõngelaev tonnaažiga alla 150 GT

Tasu

67 eurot GT kohta kvartalis

Majandamispiirkond

Põhjapiir: paralleel 30°40′00′′ N

Lõunapiir: paralleel 20°46′13′′ N

ning

kaugemal kui 3 meremiili kaugusel kaldast.

Sihtliigid

Merikogerlased, urisejalane

Lossimine Maroko määratud sadamas

Vabatahtlikkuse alusel

Kaaspüügi piiramine

0 % peajalgseid ja koorikloomi

5 % teisi põhjalähedasi liike

Bioloogilise taastumise aeg

—

Vaatlejad

Laevad tonnaažiga alla 100 GT: pardale võetakse 1 vaatleja maksimaalselt kümne püügi jooksul aastas.

Laevad tonnaažiga 100 GT või rohkem ning alla 150 GT: pardale võetakse 1 vaatleja kvartalis maksimaalselt 25 % laevadest, kellel on püügiluba, või ühel püügireisil neljast laeva kohta.

Meremeeste töölevõtmine

2 Maroko meremeest laeva kohta

Märkused

Pärast katsepüüki uurib ühiskomitee võimalust lisada sellesse püügikategooriasse lõkspüünised.

KALAPÜÜGI TEABELEHT nr 4

PÕHJAPÜÜK LÕUNAOSAS PÕHJATRAALIGA JA PÕHJAÕNGEJADAGA

| Lubatud laevade arv | 16 laeva:






  — | kuni 5 traalerit |
| --- | --- | --- |

Lubatud laevade arv

16 laeva:

—

kuni 5 traalerit

| — | 11 õngejadalaeva. |
| --- | --- |

—

11 õngejadalaeva.

Lubatud püügivahend

Põhjatraalid: Väikseim silmasuurus on 70 mm

| — | kahekordne traalipära on keelatud. |
| --- | --- |

—

kahekordne traalipära on keelatud.

| — | kahekordsest lõngast traalipära on keelatud. |
| --- | --- |

—

kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.

Põhjaõngejada: maksimaalselt 20 000 õngekonksu

Laeva tüüp

Selles püügikategoorias on traalerite üldine lubatud püügivõimsus 3 000 GT

traalerid tonnaažiga 750 GT või vähem

õngejadalaev tonnaažiga 150 GT või vähem

Tasu

60 eurot GT kohta kvartalis

Majandamispiirkond

Põhjapiir: paralleel 29°00′00′′ N

Lõunapiir: paralleel 20°46′13′′ N

Traalerid: üle 200 m samasügavusjoone või

õngejadalaevad: üle 12 meremiili kaugusel kaldast.

Sihtliigid

Senegali merluus, süsisaba, harilik lihhia/vöötideta pelamiid ja muud põhjalähedased liigid

Lossimine Maroko määratud sadamas

30 % deklareeritud saagist kalalaeva kohta kvartalis

Kaaspüügi piiramine

5 % süvamerehaidest

Bioloogilise taastumise aeg

Püügikeelu ajad ja alad

| — | aprillist maini |
| --- | --- |

—

aprillist maini

| — | oktoobrist detsembrini |
| --- | --- |

—

oktoobrist detsembrini

Vaatlejad

Laevad tonnaažiga alla 100 GT: pardale võetakse 1 vaatleja maksimaalselt kümne püügi jooksul aastas.

Laevad tonnaažiga 100 GT või rohkem: pardale võetakse 1 vaatleja kvartalis maksimaalselt 25 % laevadest, kellel on püügiluba protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal ning 40 % laevadest protokolli kolmandal ja neljandal kohaldamisaastal või igal neljandal püügireisil laeva kohta protokolli esimesel ja teisel kohaldamisaastal ning igal teisel püügireisil viie püügireisi kohta protokolli kolmandal ja neljandal kohaldamisaastal.

Meremeeste töölevõtmine

Traaler: 8 Maroko meremeest laeva kohta

Õngejadalaev: 4 Maroko meremeest laeva kohta

Märkused

—

KALAPÜÜGI TEABELEHT nr 5

TUUNIPÜÜK ÕNGEJADADE VÕI RITVÕNGEDEGA

| Lubatud laevade arv | 27 |
| --- | --- |
| Lubatud püügivahend | Ritvõng ja veoõng
  Elussööda püük: nooda võrgusilma suurus 8 mm |
| Laeva tüüp | Ritvõngelaev ja õngelaev |
| Tasu | 35 eurot iga püütud tonni kohta. |
| Ettemakse | 7 000 euro suurune ettemakse aastase kalapüügiloa taotlemisel |
| Majandamispiirkond | Põhjapiir: paralleel 35°47′18′′ N
  Lõunapiir: paralleel 20°46′13′′ N
  ning
  üle 3 meremiili kaugusel kaldast, välja arvatud punkte 33°30′00′′N/7°35′00′′W ja 35°48′00′′N/6°20′00′′W ühendavast joonest ida pool asuv kaitsevöönd.
  Elussööda püük: kaugemal kui 3 meremiili kaugusel kaldast. |
| Sihtliigid | Tuunid |
| Lossimine Maroko määratud sadamas | 25 % deklareeritud saagist, mis koosneb eelistatult vööttuunist (Katsuwonus pelamis), atlandi pelamiidist (Sarda sarda) ja makrelltuunist (Auxis thazard). |
| Kaaspüügi piiramine | Vastavalt ICCATi soovitustele |
| Bioloogilise taastumise aeg | Vastavalt ICCATi soovitustele |
| Vaatlejad | Vastavalt ICCATi soovitustele |
| Meremeeste töölevõtmine | 3 Maroko meremeest laeva kohta |
| Märkused | — |

Lubatud laevade arv

27

Lubatud püügivahend

Ritvõng ja veoõng

Elussööda püük: nooda võrgusilma suurus 8 mm

Laeva tüüp

Ritvõngelaev ja õngelaev

Tasu

35 eurot iga püütud tonni kohta.

Ettemakse

7 000 euro suurune ettemakse aastase kalapüügiloa taotlemisel

Majandamispiirkond

Põhjapiir: paralleel 35°47′18′′ N

Lõunapiir: paralleel 20°46′13′′ N

ning

üle 3 meremiili kaugusel kaldast, välja arvatud punkte 33°30′00′′N/7°35′00′′W ja 35°48′00′′N/6°20′00′′W ühendavast joonest ida pool asuv kaitsevöönd.

Elussööda püük: kaugemal kui 3 meremiili kaugusel kaldast.

Sihtliigid

Tuunid

Lossimine Maroko määratud sadamas

25 % deklareeritud saagist, mis koosneb eelistatult vööttuunist (Katsuwonus pelamis), atlandi pelamiidist (Sarda sarda) ja makrelltuunist (Auxis thazard).

Kaaspüügi piiramine

Vastavalt ICCATi soovitustele

Bioloogilise taastumise aeg

Vastavalt ICCATi soovitustele

Vaatlejad

Vastavalt ICCATi soovitustele

Meremeeste töölevõtmine

3 Maroko meremeest laeva kohta

Märkused

—

KALAPÜÜGI TEABELEHT nr 6

TÖÖSTUSLIK PELAAGILINE PÜÜK PELAAGILISE VÕI POOLPELAAGILISE TRAALIGA JA SEINNOODAGA

| Lubatud laevade arv | 18 laeva:






  — | 10 laeva tonnaažiga 3 000 GT või rohkem ning alla 7 765 GT |
| --- | --- | --- |

Lubatud laevade arv

18 laeva:

—

10 laeva tonnaažiga 3 000 GT või rohkem ning alla 7 765 GT

| — | 4 laeva tonnaažiga 150 GT või rohkem ning alla 3 000 GT |
| --- | --- |

—

4 laeva tonnaažiga 150 GT või rohkem ning alla 3 000 GT

| — | 4 laeva tonnaažiga alla 150 GT |
| --- | --- |

—

4 laeva tonnaažiga alla 150 GT

Eraldatud kvoot

Püügi piirnorm aastas:

| — | 85 000 tonni (t) esimesel aastal, |
| --- | --- |

—

85 000 tonni (t) esimesel aastal,

| — | 90 000 t teisel aastal, |
| --- | --- |

—

90 000 t teisel aastal,

| — | 100 000 t kolmandal ja neljandal aastal, |
| --- | --- |

—

100 000 t kolmandal ja neljandal aastal,

kogu laevastiku suhtes.

Igakuised ülemmäärad:

| — | 0 t/kuus, jaanuar ja veebruar kogu protokolli kehtivusaja jooksul |
| --- | --- |

—

0 t/kuus, jaanuar ja veebruar kogu protokolli kehtivusaja jooksul

| — | 7 420 t/kuus, märts (esimene aasta) |
| --- | --- |

—

7 420 t/kuus, märts (esimene aasta)

| — | 7 791 t/kuus, märts (teine aasta) |
| --- | --- |

—

7 791 t/kuus, märts (teine aasta)

| — | 8 414 t/kuus, märts (kolmas ja neljas aasta) |
| --- | --- |

—

8 414 t/kuus, märts (kolmas ja neljas aasta)

| — | 10 600 t/kuus, aprillist juunini (esimene aasta) |
| --- | --- |

—

10 600 t/kuus, aprillist juunini (esimene aasta)

| — | 11 130 t/kuus, aprillist juunini (teine aasta) |
| --- | --- |

—

11 130 t/kuus, aprillist juunini (teine aasta)

| — | 12 020 t/kuus, aprillist juunini (kolmas ja neljas aasta) |
| --- | --- |

—

12 020 t/kuus, aprillist juunini (kolmas ja neljas aasta)

| — | 15 900 t/kuus, juuli (esimene aasta) |
| --- | --- |

—

15 900 t/kuus, juuli (esimene aasta)

| — | 16 695 t/kuus, juuli (teine aasta) |
| --- | --- |

—

16 695 t/kuus, juuli (teine aasta)

| — | 18 031 t/kuus, juuli (kolmas ja neljas aasta) |
| --- | --- |

—

18 031 t/kuus, juuli (kolmas ja neljas aasta)

| — | 18 020 t/kuus, augustist oktoobrini (esimene aasta) |
| --- | --- |

—

18 020 t/kuus, augustist oktoobrini (esimene aasta)

| — | 18 921 t/kuus, augustist oktoobrini (teine aasta) |
| --- | --- |

—

18 921 t/kuus, augustist oktoobrini (teine aasta)

| — | 20 435 t/kuus, augustist oktoobrini (kolmas ja neljas aasta) |
| --- | --- |

—

20 435 t/kuus, augustist oktoobrini (kolmas ja neljas aasta)

| — | 13 780 t/kuus, november (esimene aasta) |
| --- | --- |

—

13 780 t/kuus, november (esimene aasta)

| — | 14 469 t/kuus, november (teine aasta) |
| --- | --- |

—

14 469 t/kuus, november (teine aasta)

| — | 15 627 t/kuus, november (kolmas ja neljas aasta) |
| --- | --- |

—

15 627 t/kuus, november (kolmas ja neljas aasta)

| — | 10 600 t/kuus, detsember (esimene aasta) |
| --- | --- |

—

10 600 t/kuus, detsember (esimene aasta)

| — | 11 130 t/kuus, detsember (teine aasta) |
| --- | --- |

—

11 130 t/kuus, detsember (teine aasta)

| — | 12 020 t/kuus, detsember (kolmas ja neljas aasta) |
| --- | --- |

—

12 020 t/kuus, detsember (kolmas ja neljas aasta)

Kui traalerid ja seinerid (v.a külmutuslaevad) lossivad saagi Dakhla sadamas, on püügi piirnorm kuni 200 t püügireisi kohta ajavahemikul aprillist juunini ja kuni 250 t püügireisi kohta ajavahemikul juulist detsembrini.

Lubatud püügivahend

Pelaagilised või poolpelaagilised traalerid

| | Pelaagilise või poolpelaagilise traali minimaalne venitatud silma suurus on 40 mm. |
| --- | --- |

Pelaagilise või poolpelaagilise traali minimaalne venitatud silma suurus on 40 mm.

| | Pelaagilist või poolpelaagilist traali võib kaitsta võrkkattega mille venitatud silma suurus on vähemalt 400 mm ja kaitserõngastega, mille vahe on vähemalt 1,5 meetrit, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel traali avast. |
| --- | --- |

Pelaagilist või poolpelaagilist traali võib kaitsta võrkkattega mille venitatud silma suurus on vähemalt 400 mm ja kaitserõngastega, mille vahe on vähemalt 1,5 meetrit, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel traali avast.

| | Traali tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traali ei tohi mingil juhul sattuda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide. |
| --- | --- |

Traali tugevdamine või kahekordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traali ei tohi mingil juhul sattuda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide.

Väikeste pelaagiliste liikide püügi seinnoodad:

Lubatud maksimaalmõõtmed: 1 000 m × 140 m.

Laeva tüüp

Tööstusliku pelaagilise püügi külmutustraaler

Tööstusliku pelaagilise püügi traaler, v.a külmutuslaev

Väikeste pelaagiliste liikide püügi seiner, v.a külmutuslaev

Tasu

Tööstusliku pelaagilise püügi külmutustraalerite puhul:

110 eurot t kohta; igakuine ettemakse

Traalerite ja seinerite puhul, v.a külmutuslaevad:

55 eurot t kohta; igakuine ettemakse

Lubatud püügi ületamisel korrutatakse tasu koefitsiendiga 3.

Majandamispiirkond

Põhjapiir: paralleel 26°07′00′′ N

Lõunapiir: paralleel 20°46′13′′ N

Külmutustraalerid: üle 15 meremiili kaugusel kaldast.

Traalerid ja seinerid, v.a külmutuslaevad: üle 12 meremiili kaugusel kaldast.

Sihtliigid

Sardiinid, sardinellad, makrellid, stauriidid ja anšoovised:

| — | stauriidid/makrellid/anšoovised: 58 % |
| --- | --- |

—

stauriidid/makrellid/anšoovised: 58 %

| — | sardiinid/sardinellad: 40 % |
| --- | --- |

—

sardiinid/sardinellad: 40 %

Stauriidid ja makrellid ei moodusta üle 15 % igakuisest kogusaagist aprillist juunini (kaasa arvatud).

Lossimine ühes Maroko määratud sadamas

25 % deklareeritud saagist

Kaaspüügi piiramine

Kuni 2 % kaaspüügi liikidest

Nimekiri kaaspüügil lubatud liikidest määratakse kindlaks Maroko õigusaktidega pelaagiliste väikeliikide püügi kohta Atlandi ookeani lõunaosas.

Bioloogilise taastumise aeg

Laevad peavad järgima kõiki osakonna poolt lubatud püügipiirkonnas kehtestatud bioloogilise taastumise aegu ja katkestama seal püügitegevuse.

Vaatlejad

Pardale võetakse üks teadusvaatleja laeva kohta kogu tegevusperioodi jooksul majandamispiirkonnas.

Meremeeste töölevõtmine

Laevad tonnaažiga alla 150 GT: 2 Maroko meremeest

Laevad tonnaažiga 150 kuni 1 500 GT: 4 Maroko meremeest

Laevad tonnaažiga 1 500 kuni 5 000 GT: 10 Maroko meremeest

Laevad tonnaažiga 5 000 kuni 7 765 GT: 16 Maroko meremeest.

Märkused

Saagi tööstuslik töötlemine kalajahuks ja/või õliks on rangelt keelatud. Kahjustatud või vigastatud kalu, samuti saagi käitlemisel tekkinud jäätmeid võib siiski jahuks või õliks ümber töödelda, kui need ei ületa 5 % kogu lubatud püügikogusest.

3. liide

VMS-TEATE EDASTAMINE MAROKOLE

ASUKOHATEADE

Kohustuslikud andmed, mis tuleb edastada vormingus NAF saadetavates asukohateadetes:

| Andmeelement | Kood | Kohustuslik (O)/Vabatahtlik (F) | Sisu |
| --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | O | Süsteemiga seotud andmed, mis märgivad teate algust |
| Saaja | AD | O | Teatega seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Saatja | FR | O | Teatega seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Lipuriik | FS | O | teatega seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Teate liik | TM | O | Teatega seotud andmed – teate liik (ENT, POS, EXI, MAN) |
| Raadiokutsung (IRCS) | RC | O | Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | O | Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number) |
| Pardatähis | XR | O | Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1) |
| Laiuskraad | LT | O | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) |
| Pikkuskraad | LG | O | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84) |
| Kurss | CO | O | Laeva sõidusuund 360° skaalal |
| Kiirus | SP | O | Laeva kiirus sõlmedes (kümnendiku täpsusega) |
| Kuupäev | DA | O | Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev TUC (AAAA.KK.PP) |
| Kellaaeg | TI | O | Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg TUC (TT.MM) |
| Teate lõpp | ER | O | Süsteemi osa, mis märgib teate lõppu |

Andmeelement

Kood

Kohustuslik (O)/Vabatahtlik (F)

Sisu

Teate algus

SR

O

Süsteemiga seotud andmed, mis märgivad teate algust

Saaja

AD

O

Teatega seotud andmed – saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Saatja

FR

O

Teatega seotud andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Lipuriik

FS

O

teatega seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Teate liik

TM

O

Teatega seotud andmed – teate liik (ENT, POS, EXI, MAN)

Raadiokutsung (IRCS)

RC

O

Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

IR

O

Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)

Pardatähis

XR

O

Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)

Laiuskraad

LT

O

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

Pikkuskraad

LG

O

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides N/S DD.ddd (WGS84)

Kurss

CO

O

Laeva sõidusuund 360° skaalal

Kiirus

SP

O

Laeva kiirus sõlmedes (kümnendiku täpsusega)

Kuupäev

DA

O

Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kuupäev TUC (AAAA.KK.PP)

Kellaaeg

TI

O

Laeva asukohaga seotud andmed – asukohateate registreerimise kellaaeg TUC (TT.MM)

Teate lõpp

ER

O

Süsteemi osa, mis märgib teate lõppu

Edastamise ajal tuleb esitada järgmine teave, et Maroko kalapüügiseirekeskus saaks teadet saatva kalapüügiseirekeskuse identifitseerida:

| | kalapüügiseirekeskuse serveri IP-aadress ja/või DNS (Domain Name System) viide |
| --- | --- |

kalapüügiseirekeskuse serveri IP-aadress ja/või DNS (Domain Name System) viide

| | SSL sertifikaat (sertifitseerimisasutuse täielik andmekanal). |
| --- | --- |

SSL sertifikaat (sertifitseerimisasutuse täielik andmekanal).

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

kasutatavad tähemärgid peavad vastama standardile ISO 8859.1

topeltkaldjoon (//) ja kood „SR“ märgivad sõnumi algust

iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest

kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi

kood „ER“, millele järgneb topeltkaldjoon (//) tähistab sõnumi lõppu.

Kohustuslikud andmed, mis tuleb edastada vormingus UN-CEFACT saadetavates asukohateadetes:

| Andmeelement | Kohustuslik (O)/Vabatahtlik (F) | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Saaja | O | Teatega seotud andmed – saaja. Riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166).
  Märkus: Osa FLUX TLi ümbrikust |
| Saatja | O | Teatega seotud andmed – saatja. Riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166). |
| Teate kordumatu tunnus | O | UUID vastavalt IETF määratletud RFC 4122-le |
| Teate koostamise kuupäev ja kellaaeg | O | Teate koostamise kuupäev ja kellaaeg TUC vormingus vastavalt ISO standardile 8601 ning vormingus AAAA-KK-PP-hh:mm:ss |
| Lipuriik | O | Teatega seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166) |
| Teate liik | O | Teatega seotud andmed – teate liik (ENTRY, POS, EXIT, MANUAL) |
| Raadiokutsung | O | Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | O | Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number) |
| Pardanumber | O | Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1) |
| Laiuskraad | O | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides DD.ddd (WGS-84)
  Väärtus on positiivne ekvaatorist põhja pool olevate asukohtade puhul; väärtus on negatiivne ekvaatorist lõuna pool olevate asukohtade puhul. |
| Pikkuskraad | O | Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides DD.ddd (WGS-84)
  Väärtus on positiivne Greenwichi meridiaanist ida pool olevate asukohtade puhul; väärtus on negatiivne Greenwichi meridiaanist lääne pool olevate asukohtade puhul. |
| Kurss | O | Laeva sõidusuund 360° skaalal |
| Kiirus | O | Laeva kiirus sõlmedes (kümnendiku täpsusega) |
| Kuupäev ja kellaaeg | O | Laeva asukoha andmed – asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg TUC (AAAAKKPP) (HHMM) |

Andmeelement

Kohustuslik (O)/Vabatahtlik (F)

Märkused

Saaja

O

Teatega seotud andmed – saaja. Riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166).

Märkus: Osa FLUX TLi ümbrikust

Saatja

O

Teatega seotud andmed – saatja. Riigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166).

Teate kordumatu tunnus

O

UUID vastavalt IETF määratletud RFC 4122-le

Teate koostamise kuupäev ja kellaaeg

O

Teate koostamise kuupäev ja kellaaeg TUC vormingus vastavalt ISO standardile 8601 ning vormingus AAAA-KK-PP-hh:mm:ss

Lipuriik

O

Teatega seotud andmed – lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)

Teate liik

O

Teatega seotud andmed – teate liik (ENTRY, POS, EXIT, MANUAL)

Raadiokutsung

O

Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber

O

Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166), millele järgneb number)

Pardanumber

O

Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)

Laiuskraad

O

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides DD.ddd (WGS-84)

Väärtus on positiivne ekvaatorist põhja pool olevate asukohtade puhul; väärtus on negatiivne ekvaatorist lõuna pool olevate asukohtade puhul.

Pikkuskraad

O

Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides DD.ddd (WGS-84)

Väärtus on positiivne Greenwichi meridiaanist ida pool olevate asukohtade puhul; väärtus on negatiivne Greenwichi meridiaanist lääne pool olevate asukohtade puhul.

Kurss

O

Laeva sõidusuund 360° skaalal

Kiirus

O

Laeva kiirus sõlmedes (kümnendiku täpsusega)

Kuupäev ja kellaaeg

O

Laeva asukoha andmed – asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg TUC (AAAAKKPP) (HHMM)

Andmete edastamine vormingus UN/CEFACT toimub vastavalt rakendusdokumendile, mille Euroopa Komisjon esitab enne protokolli kohaldamise kuupäeva.

4. liide

TUUNIPÜÜGIPÄEVIK

Laeva nimi:

Brutotonnaaž:

Kuu

Päev

Aasta

Sadam

Õngejada

Lipuriik:

Mahutavus (tonnides):

Laev VÄLJUS:

Elussööt

Registreerimisnumber:

Kapten:

Laev SAABUS:

Seinnoot

Laevaomanik:

Meeskonnaliikmete arv:

Merel oldud päevade arv:

Püügipäevade arv:

Traal

Aadress:

Aruande esitamise kuupäev:

Püügikordade arv:

Püügireisi nr:

Muud

(Aruande esitaja):

Kuupäev

Sektor

Pinnavee tem-peratuur

(°C)

Püügi-koormus

Kasutatud õngekonk-sude arv

Kalapüük

Kasutatud sööt

Kuu

Päev

Laiuskraad N/S

Pikkuskraad O/W

Harilik tuun

Thunnus thynnus või maccoyi

Kulduim-tuun

Thunnus albacares

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

Pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

Mõõkkala

Xiphias gladius

Vöödiline odanina

Valge odanina

Tetraptunus audax või albidus

Must marliin

Makaira indica

Purikalalased

Istiophorus albicane või platypterus

Vööttuun

Katsuwonus pelamis

Segasaak

Päevas kokku

(kaal kg-des)

Makrellhaug

Harilik ebakalmaar

Elussööt

Muud

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

LOSSITUD KOGUS (KG)

Märkused

1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta.

2 – Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATile aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Hispaania.

3 – „Päeva“ all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse.

4 – Püügipiirkond märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ning registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja E/W.

5 – Viimane rida (lossitud kogus) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal.

6 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane.

5. liide

PÜÜGIPÄEVIK (MUUD LAEVAD KUI TUUNIPÜÜGILAEVAD)

Päev

Kuu

Aasta

Kellaaeg

Laeva nimi

Lahkus

Kuupäev

Raadiokutsung

Püügikategooria

Kapteni nimi

Kapteni nimi

Kuupäev

Püügivahend

Püügivahendi kood

Võrgusilma miinimumsuurus

Püügivahendi mõõtmed

Kapteni allkiri

Kuupäev

Statistiline püügipiirkond

Püügikordade arv

Püügi aeg (tund)

Hinnanguline püügikogus liikide kaupa: terve kala (kg)

Kogupüügi mass: terve kala (kg)

töödeldud kala kogumass (kg)

Kalamarja kogumass (kg)

Kalajahu kogumass (kg)

Liigi nimi

FAO kood

Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud sadamas lossitud kala kokku (kg)

Liidu sadamas või kolmanda riigi sadamas lossitud kala kokku (kg)

6. liide

PÜÜGI KVARTALIARUANNE (TÖÖSTUSLIKU PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD)

SÄÄSTVA KALAPÜÜGI PARTNERLUSLEPING: MAROKO

AASTA – KVARTAL

Laeva nimi

Lipuriik

Saak tonnides

Liigi nimi

FAO kood

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Juuli

August

September

Oktoober

November

Detsember

Kokku

Sardiin

Harilik makrell

Stauriid

Sardinell

Anšoovis

Kaaspüük

Kokku

Kalajahu ja kalaõli

Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud sadamas lossitud või ümberlaaditud kala kokku

Liidu sadamas või kolmanda riigi sadamas lossitud või ümberlaaditud kala kokku

Püügipäevade arv

7. liide

PÜÜGI KVARTALIARUANNE (MUUD KUI TÖÖSTUSLIKU PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD)

SÄÄSTVA KALAPÜÜGI PARTNERLUSLEPING: MAROKO

AASTA – KVARTAL

Laeva nimi

Lipuriik

Saak kilogrammides

Liigi nimi

FAO kood

Jaanuar

Veebruar

Märts

Aprill

Mai

Juuni

Juuli

August

September

Oktoober

November

Detsember

Kokku

Kokku

Maroko Kuningriigi ametiasutuste määratud sadamas lossitud kala kokku

Liidu sadamas või kolmanda riigi sadamas lossitud kala kokku

Püügipäevade arv

---

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline

KIRJAVAHETUS,

mis kuulub Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu juurde

A.   Liidu kiri

Liidu kiri

Lugupeetud ...

Mul on au viidata Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelisele säästva kalapüügi partnerluslepingule (edaspidi „kalandusleping“) seoses kõnealuse lepingu teatavate sätetega.

Läbirääkimiste tulemusel on Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik kokku leppinud järgmises.

| 1. | Lääne-Saharaga seoses kinnitavad lepinguosalised veel kord oma toetust ÜRO protsessile ja ÜRO peasekretäri jõupingutustele leida lõplik poliitiline lahendus kooskõlas ÜRO põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide alusel. |
| --- | --- |

1.

Lääne-Saharaga seoses kinnitavad lepinguosalised veel kord oma toetust ÜRO protsessile ja ÜRO peasekretäri jõupingutustele leida lõplik poliitiline lahendus kooskõlas ÜRO põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide alusel.

| 2. | Kalandusleping on sõlmitud, ilma et see mõjutaks järgmisi vastavaid seisukohti:






  — | Euroopa Liidu puhul ei mõjuta kalanduslepingus esitatud viited Maroko õigusnormidele tema seisukohta Lääne-Sahara mitteautonoomse territooriumi staatuse – territooriumiga külgnevad veed on hõlmatud kalanduslepingu artikli 1 punktis h määratletud püügipiirkonnaga – ega selle enesemääramisõiguse suhtes; |
| --- | --- | --- |

2.

Kalandusleping on sõlmitud, ilma et see mõjutaks järgmisi vastavaid seisukohti:

—

Euroopa Liidu puhul ei mõjuta kalanduslepingus esitatud viited Maroko õigusnormidele tema seisukohta Lääne-Sahara mitteautonoomse territooriumi staatuse – territooriumiga külgnevad veed on hõlmatud kalanduslepingu artikli 1 punktis h määratletud püügipiirkonnaga – ega selle enesemääramisõiguse suhtes;

| — | Maroko Kuningriigi jaoks on Sahara piirkond riigi territooriumi lahutamatu osa, kus ta rakendab kõiki oma suveräänseid õigusi nagu riigi ülejäänud territooriumil. Maroko on seisukohal, et lahendus kõnealusele piirkondlikule vaidlusele tuleks leida autonoomiat käsitleva algatuse alusel. |
| --- | --- |

—

Maroko Kuningriigi jaoks on Sahara piirkond riigi territooriumi lahutamatu osa, kus ta rakendab kõiki oma suveräänseid õigusi nagu riigi ülejäänud territooriumil. Maroko on seisukohal, et lahendus kõnealusele piirkondlikule vaidlusele tuleks leida autonoomiat käsitleva algatuse alusel.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus.

Lugupidamisega

Съставено в Брюксел на

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Sastavljeno u Bruxellesu

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

Întocmit la Bruxelles,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Image 11

Image 12

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 13

Image 14

B.   Maroko kiri

Maroko kiri

Lugupeetud ...

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

„Lugupeetud ...

Mul on au viidata Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelisele säästva kalapüügi partnerluslepingule (edaspidi „kalandusleping“) seoses kõnealuse lepingu teatavate sätetega.

Läbirääkimiste tulemusel on Euroopa Liit ja Maroko Kuningriik kokku leppinud järgmises.

| 1. | Lääne-Saharaga seoses kinnitavad lepinguosalised veel kord oma toetust ÜRO protsessile ja selle peasekretäri jõupingutustele leida lõplik poliitiline lahendus kooskõlas ÜRO põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide alusel. |
| --- | --- |

1.

Lääne-Saharaga seoses kinnitavad lepinguosalised veel kord oma toetust ÜRO protsessile ja selle peasekretäri jõupingutustele leida lõplik poliitiline lahendus kooskõlas ÜRO põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide alusel.

| 2. | Kalandusleping on sõlmitud, ilma et see mõjutaks järgmisi vastavaid seisukohti:






  — | Euroopa Liidu puhul ei mõjuta kalanduslepingus esitatud viited Maroko õigusnormidele tema seisukohta Lääne-Sahara mitteautonoomse territooriumi staatuse – territooriumiga külgnevad veed on hõlmatud kalanduslepingu artikli 1 punktis h määratletud püügipiirkonnaga – ega selle enesemääramisõiguse suhtes; |
| --- | --- | --- |

2.

Kalandusleping on sõlmitud, ilma et see mõjutaks järgmisi vastavaid seisukohti:

—

Euroopa Liidu puhul ei mõjuta kalanduslepingus esitatud viited Maroko õigusnormidele tema seisukohta Lääne-Sahara mitteautonoomse territooriumi staatuse – territooriumiga külgnevad veed on hõlmatud kalanduslepingu artikli 1 punktis h määratletud püügipiirkonnaga – ega selle enesemääramisõiguse suhtes;

| — | Maroko Kuningriigi jaoks on Sahara piirkond riigi territooriumi lahutamatu osa, kus ta rakendab kõiki oma suveräänseid õigusi, nagu riigi ülejäänud territooriumil. Maroko on seisukohal, et lahendus kõnealusele piirkondlikule vaidlusele tuleks leida autonoomiat käsitleva algatuse alusel. |
| --- | --- |

—

Maroko Kuningriigi jaoks on Sahara piirkond riigi territooriumi lahutamatu osa, kus ta rakendab kõiki oma suveräänseid õigusi, nagu riigi ülejäänud territooriumil. Maroko on seisukohal, et lahendus kõnealusele piirkondlikule vaidlusele tuleks leida autonoomiat käsitleva algatuse alusel.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus on eespool nimetatuga nõus.

Lugupidamisega“.

Võin kinnitada, et minu valitsus on Teie kirja sisuga nõus.

Lugupidamisega

Image 15

Съставено в Брюксел на

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Sastavljeno u Bruxellesu

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

Întocmit la Bruxelles,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Image 16

Image 17

За Кралство Мароко

Por el Reino de Marruecos

Za Marocké království

For Kongeriget Marokko

Für das Königreich Marokko

Maroko Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο του Μαρόκου

For the Kingdom of Morocco

Pour le Royaume du Maroc

Za Kraljevinu Maroko

Per il Regno del Marocco

Marokas Karalistes vārdā –

Maroko Karalystés vardu

A Marokkói Királyság részéről

Għar-Renju tal-Marokk

Voor het Koninkrijk Marokko

W imieniu Królestwa Marokańskiego

Pelo Reino de Marrocos

Pentru Regatul Maroc

Za Marocké kráľovstvo

Za Kraljevino Maroko

Marokon kuningaskunnan puolesta

För Konungariket Marocko

Image 18

---

MÄÄRUSED

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/56

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/442,

12. detsember 2018,

millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2017/587, et täpsustada nõuet, mille kohaselt hinnad peavad kajastama turul valitsevaid tingimusi, ning ajakohastada ja parandada teatavaid sätteid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 6, artikli 14 lõiget 7, artikli 22 lõiget 4 ja artikli 23 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/587 (2) kehtestatakse kauplemiskohtadele ja kliendi nõuete süsteemsetele täitjatele läbipaistvusnõuded seoses aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega. Eelkõige täpsustatakse delegeeritud määrusega (EL) 2017/587, et kliendi korralduste süsteemsete täitjate esitatud hinnad peavad kajastama turul valitsevaid tingimusi, nagu nõutakse määruse (EL) nr 600/2014 artikli 14 lõikega 3, kui need on avaldamise ajal hinna poolest sarnased sama finantsinstrumendi kohta tehtud samaväärse suurusega hinnapakkumistega selle finantsinstrumendi jaoks likviidsuse alusel kõige kohasemal turul. Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad seega esitada hinnapakkumisi, mille suhtes ei kohaldata minimaalset hinnavahemikku (hinnasammu), mida peavad järgima kauplemiskohad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/587 (2) kehtestatakse kauplemiskohtadele ja kliendi nõuete süsteemsetele täitjatele läbipaistvusnõuded seoses aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide ja muude sarnaste finantsinstrumentidega. Eelkõige täpsustatakse delegeeritud määrusega (EL) 2017/587, et kliendi korralduste süsteemsete täitjate esitatud hinnad peavad kajastama turul valitsevaid tingimusi, nagu nõutakse määruse (EL) nr 600/2014 artikli 14 lõikega 3, kui need on avaldamise ajal hinna poolest sarnased sama finantsinstrumendi kohta tehtud samaväärse suurusega hinnapakkumistega selle finantsinstrumendi jaoks likviidsuse alusel kõige kohasemal turul. Kliendi korralduste süsteemsed täitjad võivad seega esitada hinnapakkumisi, mille suhtes ei kohaldata minimaalset hinnavahemikku (hinnasammu), mida peavad järgima kauplemiskohad.

| (2) | Kliendi korralduste süsteemsete täitjate võime esitada hinnapakkumisi kauplemiskohtadele võimaldatust väiksemate vahemikega võib põhjustada investoritele mõnevõrra paremate hindade pakkumise. Need hinnapakkumised õõnestavad samas finantsinstrumentide hinnakujundust, tulemuslikku väärtuse hindamist ja pakutava likviidsuse üldist kvaliteeti ning kauplemiskohtade ja kliendi korralduste süsteemsete täitjate võrdseid tingimusi. See kehtib kõige rohkem aktsiate ja hoidmistunnistuste puhul, mille suhtes kohaldatakse muudest finantsinstrumentidest suuremaid hinnasamme. |
| --- | --- |

(2)

Kliendi korralduste süsteemsete täitjate võime esitada hinnapakkumisi kauplemiskohtadele võimaldatust väiksemate vahemikega võib põhjustada investoritele mõnevõrra paremate hindade pakkumise. Need hinnapakkumised õõnestavad samas finantsinstrumentide hinnakujundust, tulemuslikku väärtuse hindamist ja pakutava likviidsuse üldist kvaliteeti ning kauplemiskohtade ja kliendi korralduste süsteemsete täitjate võrdseid tingimusi. See kehtib kõige rohkem aktsiate ja hoidmistunnistuste puhul, mille suhtes kohaldatakse muudest finantsinstrumentidest suuremaid hinnasamme.

| (3) | Selleks et tagada aktsiate ja hoidmistunnistuste tulemuslik väärtuse hindamine, pakutava likviidsuse üldine kvaliteet ja tulemuslik hinnakujundus, tuleks kliendi korralduste süsteemsete täitjate esitatud hinnapakkumisi nende finantsinstrumentide kohta käsitada turul valitsevaid tingimusi kajastavatena ainult juhul, kui nende hindade puhul kehtivad minimaalsed hinnavahemikud, mis vastavad kauplemiskohtade esitatud hindade suhtes kohaldatavatele hinnasammudele. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada aktsiate ja hoidmistunnistuste tulemuslik väärtuse hindamine, pakutava likviidsuse üldine kvaliteet ja tulemuslik hinnakujundus, tuleks kliendi korralduste süsteemsete täitjate esitatud hinnapakkumisi nende finantsinstrumentide kohta käsitada turul valitsevaid tingimusi kajastavatena ainult juhul, kui nende hindade puhul kehtivad minimaalsed hinnavahemikud, mis vastavad kauplemiskohtade esitatud hindade suhtes kohaldatavatele hinnasammudele.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1033 (3) kõrvaldatakse kauplemiskohtade ja kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes kohaldatavate läbipaistvusnõuete kohaldamisalast väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud. Seetõttu on vaja kõrvaldada delegeeritud määrusest (EL) 2017/587 viited väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutele. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1033 (3) kõrvaldatakse kauplemiskohtade ja kliendi korralduste süsteemsete täitjate suhtes kohaldatavate läbipaistvusnõuete kohaldamisalast väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud. Seetõttu on vaja kõrvaldada delegeeritud määrusest (EL) 2017/587 viited väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutele.

| (5) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2017/587 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2017/587 vastavalt muuta.

| (6) | Mitu delegeeritud määruse (EL) 2017/587 sätet erineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõust, millel see määrus põhineb (4). Kui nende erinevuste puhul on tegemist sätete sisu mõjutavate vigadega, siis tuleks erinevused parandada. |
| --- | --- |

(6)

Mitu delegeeritud määruse (EL) 2017/587 sätet erineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõust, millel see määrus põhineb (4). Kui nende erinevuste puhul on tegemist sätete sisu mõjutavate vigadega, siis tuleks erinevused parandada.

| (7) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille esitas komisjonile Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA). |
| --- | --- |

(7)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille esitas komisjonile Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA).

| (8) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (5) artikliga 37 on ESMA korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning palunud väärtpaberituru sidusrühmade kogu arvamust, |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (5) artikliga 37 on ESMA korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning palunud väärtpaberituru sidusrühmade kogu arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2017/587 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2017/587 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt h jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt h jäetakse välja.

| 2) | Artikli 6 punkt h jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 6 punkt h jäetakse välja.

| 3) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 10
  Turul valitsevaid tingimusi kajastavad hinnad
  (määruse (EL) nr 600/2014 artikli 14 lõige 3)
  Kliendi korralduste süsteemse täitja avaldatud hindasid käsitatakse turul valitsevaid tingimusi kajastavatena, kui need on avaldamise ajal hinna poolest sarnased sama finantsinstrumendi kohta tehtud samaväärse suurusega hinnapakkumistega selle finantsinstrumendi jaoks likviidsuse alusel kõige kohasemal turul, nagu on määratud kindlaks artikliga 4.
  Kliendi korralduste süsteemse täitja avaldatud aktsiate ja hoidmistunnistuste hindasid käsitatakse turul valitsevaid tingimusi kajastavatena siiski ainult juhul, kui hinnad vastavad käesoleva artikli esimeses lõigus sätestatud nõuetele ja nende puhul järgitakse minimaalseid hinnavahemikke, mis vastavad komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/588 (*1) artiklis 2 sätestatud hinnasammudele.


  (*1)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/588, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses aktsiate, hoidmistunnistuste ja börsil kaubeldavate fondide hinnasammude korda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 411).“
  " |
| --- | --- |

3)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Turul valitsevaid tingimusi kajastavad hinnad

(määruse (EL) nr 600/2014 artikli 14 lõige 3)

Kliendi korralduste süsteemse täitja avaldatud hindasid käsitatakse turul valitsevaid tingimusi kajastavatena, kui need on avaldamise ajal hinna poolest sarnased sama finantsinstrumendi kohta tehtud samaväärse suurusega hinnapakkumistega selle finantsinstrumendi jaoks likviidsuse alusel kõige kohasemal turul, nagu on määratud kindlaks artikliga 4.

Kliendi korralduste süsteemse täitja avaldatud aktsiate ja hoidmistunnistuste hindasid käsitatakse turul valitsevaid tingimusi kajastavatena siiski ainult juhul, kui hinnad vastavad käesoleva artikli esimeses lõigus sätestatud nõuetele ja nende puhul järgitakse minimaalseid hinnavahemikke, mis vastavad komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/588 (*1) artiklis 2 sätestatud hinnasammudele.

(*1)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/588, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses aktsiate, hoidmistunnistuste ja börsil kaubeldavate fondide hinnasammude korda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 411).“
  "

*1

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) 2017/587 parandused

Delegeeritud määrust (EL) 2017/587 parandatakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | tehing on osa portfellitehingust viie või enama eri aktsiaga;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

tehing on osa portfellitehingust viie või enama eri aktsiaga;“.

| 2) | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõikes 1 osutatud läbipaistvusnõudeid kohaldatakse ka määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 33 määratletud kõigi kauplemishuvi teadete suhtes ning vastavalt sama määruse artiklile 3.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud läbipaistvusnõudeid kohaldatakse ka määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 33 määratletud kõigi kauplemishuvi teadete suhtes ning vastavalt sama määruse artiklile 3.“

| 3) | Artikli 11 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Enne kui aktsiatega, hoidmistunnistustega, börsil kaubeldavate fondidega, sertifikaatidega või muude sarnaste finantsinstrumentidega liidu kauplemiskohas esimest korda kaubeldakse, hindab pädev asutus selle finantsinstrumendi tehingute keskmist väärtust, võttes arvesse selle finantsinstrumendiga ja muude selliste finantsinstrumentidega mis tahes varasemat kauplemist, mille tunnuseid peetakse sarnaseks, ning tagab selle hinnangu avalikustamise.


  5.   Lõikes 4 osutatud tehingute hinnangulist keskmist väärtust kasutatakse, et määrata kindlaks turu tavamaht aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide puhul kuuenädalase ajavahemiku jooksul pärast kuupäeva, kui kõnealused aktsiad, hoidmistunnistused, börsil kaubeldavad fondid, sertifikaadid või muud sarnased finantsinstrumendid kauplemiskohas kauplemisele võeti või kui nendega seal esimest korda kaubeldi.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 11 lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Enne kui aktsiatega, hoidmistunnistustega, börsil kaubeldavate fondidega, sertifikaatidega või muude sarnaste finantsinstrumentidega liidu kauplemiskohas esimest korda kaubeldakse, hindab pädev asutus selle finantsinstrumendi tehingute keskmist väärtust, võttes arvesse selle finantsinstrumendiga ja muude selliste finantsinstrumentidega mis tahes varasemat kauplemist, mille tunnuseid peetakse sarnaseks, ning tagab selle hinnangu avalikustamise.

5.   Lõikes 4 osutatud tehingute hinnangulist keskmist väärtust kasutatakse, et määrata kindlaks turu tavamaht aktsiate, hoidmistunnistuste, börsil kaubeldavate fondide, sertifikaatide või muude sarnaste finantsinstrumentide puhul kuuenädalase ajavahemiku jooksul pärast kuupäeva, kui kõnealused aktsiad, hoidmistunnistused, börsil kaubeldavad fondid, sertifikaadid või muud sarnased finantsinstrumendid kauplemiskohas kauplemisele võeti või kui nendega seal esimest korda kaubeldi.“

| 4) | Artikli 17 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Pädevad asutused, turukorraldajad ja investeerimisühingud, kaasa arvatud kauplemiskohta korraldavad investeerimisühingud, kasutavad lõike 1 kohaselt avaldatud teavet alates selle aasta 1. aprillist, mil teave avaldatakse.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 17 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Pädevad asutused, turukorraldajad ja investeerimisühingud, kaasa arvatud kauplemiskohta korraldavad investeerimisühingud, kasutavad lõike 1 kohaselt avaldatud teavet alates selle aasta 1. aprillist, mil teave avaldatakse.“

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. detsember 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 84.

1

(2)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/587, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kauplemiskohtade ja investeerimisühingute läbipaistvusnõudeid seoses aktsiatega, hoidmistunnistustega, börsil kaubeldavate fondidega, sertifikaatidega ja muude sarnaste finantsinstrumentidega, samuti tehingute tegemisega seotud kohustusi kauplemiskohas või kliendi korralduste süsteemsete täitjate kaubeldavate teatavate aktsiate puhul (ELT L 87, 31.3.2017, lk 387).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1033, millega muudetakse määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määrust (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume (ELT L 175, 30.6.2016, lk 1).

3

(4)  Lõpparuanne „Draft Regulatory and Implementing Technical Standards MiFID II/MiFIR“
  28. september 2015 (ESMA/2015/1464).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

5

---

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/59

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/443,

13. veebruar 2019,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/588 seoses võimalusega kohandada aktsiaga päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu, kui kauplemiskoht, kus aktsia kauplemismaht on kõige suurem, asub väljaspool liitu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL, (1) eriti selle artikli 49 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/588 (2) on sätestatud kohustuslik aktsiate, hoidmistunnistuste ja teatavate börsil kaubeldavate fondide hinnasammude kord. Delegeeritud määruse (EL) 2017/588 kohaselt on aktsiate ja hoidmistunnistuste puhul kohaldatav minimaalne hinnasamm kalibreeritud liidu kõige likviidsemas kauplemiskohas päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu alusel. See on enamiku selliste finantsinstrumentide puhul hea ja lihtne likviidsusnäitaja. See näitaja ei ole siiski sobiv aktsiate puhul, mis on lubatud kauplemisele või millega kaubeldakse samal ajal nii liidus kui ka kolmandas riigis, kui kauplemiskoht, kus kõnealuste aktsiate kauplemismaht on kõige suurem, asub väljaspool liitu. Sel juhul on oht, et kohustuslik hinnasamm, mis määratakse kindlaks üksnes liidu kauplemismahtude põhjal, põhineb ainult üldise kauplemismahu väikesel osal. Seepärast on oluline, et pädevatel asutustel oleks lubatud selliste aktsiatega päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu kohandada, et kajastada nende üldist likviidsusprofiili. Selleks et leevendada kolmandate riikide kauplemiskohtade andmete kättesaadavusega seotud piiranguid ning võimaldada kasutada muid avalikke andmeid, on samuti oluline tagada pädevatele asutustele piisav paindlikkus seoses metoodikaga, mida kasutatakse kolmanda riigi kauplemiskohtade likviidsuse arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/588 (2) on sätestatud kohustuslik aktsiate, hoidmistunnistuste ja teatavate börsil kaubeldavate fondide hinnasammude kord. Delegeeritud määruse (EL) 2017/588 kohaselt on aktsiate ja hoidmistunnistuste puhul kohaldatav minimaalne hinnasamm kalibreeritud liidu kõige likviidsemas kauplemiskohas päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu alusel. See on enamiku selliste finantsinstrumentide puhul hea ja lihtne likviidsusnäitaja. See näitaja ei ole siiski sobiv aktsiate puhul, mis on lubatud kauplemisele või millega kaubeldakse samal ajal nii liidus kui ka kolmandas riigis, kui kauplemiskoht, kus kõnealuste aktsiate kauplemismaht on kõige suurem, asub väljaspool liitu. Sel juhul on oht, et kohustuslik hinnasamm, mis määratakse kindlaks üksnes liidu kauplemismahtude põhjal, põhineb ainult üldise kauplemismahu väikesel osal. Seepärast on oluline, et pädevatel asutustel oleks lubatud selliste aktsiatega päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu kohandada, et kajastada nende üldist likviidsusprofiili. Selleks et leevendada kolmandate riikide kauplemiskohtade andmete kättesaadavusega seotud piiranguid ning võimaldada kasutada muid avalikke andmeid, on samuti oluline tagada pädevatele asutustele piisav paindlikkus seoses metoodikaga, mida kasutatakse kolmanda riigi kauplemiskohtade likviidsuse arvessevõtmiseks.

| (2) | Kohustuslik hinnasamm kehtestati selleks, et ühtlustada liidu kauplemiskohtades kasutatavad hinnasammud ning tagada liidus aktsiaturu sügavus, likviidsus ja nõuetekohane toimimine. Nende eesmärkide saavutamiseks on oluline, et teave kohandatud keskmise päevase tehingute arvu kohta, mida kasutatakse aktsia suhtes kohaldatava hinnasammu kindlaksmääramiseks, oleks kättesaadav kõigile kauplemiskohtadele, kes pakuvad kõnealuse aktsiaga kauplemist samal ajal, ja et need kauplemiskohad hakkaksid kohandatud keskmist päevast tehingute arvu kasutama samal päeval. Selleks tuleks kõiki pädevaid asutusi, kes teevad järelevalvet kauplemiskohtade üle, kus asjaomase aktsiaga kaubeldakse, teavitada aktsiaga päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu kohandamisest enne kõnealuste kohanduste avaldamist ning anda kauplemiskohtadele piisavalt aega, et nad saaksid kõnealuseid kohandusi oma süsteemides arvesse võtta. |
| --- | --- |

(2)

Kohustuslik hinnasamm kehtestati selleks, et ühtlustada liidu kauplemiskohtades kasutatavad hinnasammud ning tagada liidus aktsiaturu sügavus, likviidsus ja nõuetekohane toimimine. Nende eesmärkide saavutamiseks on oluline, et teave kohandatud keskmise päevase tehingute arvu kohta, mida kasutatakse aktsia suhtes kohaldatava hinnasammu kindlaksmääramiseks, oleks kättesaadav kõigile kauplemiskohtadele, kes pakuvad kõnealuse aktsiaga kauplemist samal ajal, ja et need kauplemiskohad hakkaksid kohandatud keskmist päevast tehingute arvu kasutama samal päeval. Selleks tuleks kõiki pädevaid asutusi, kes teevad järelevalvet kauplemiskohtade üle, kus asjaomase aktsiaga kaubeldakse, teavitada aktsiaga päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu kohandamisest enne kõnealuste kohanduste avaldamist ning anda kauplemiskohtadele piisavalt aega, et nad saaksid kõnealuseid kohandusi oma süsteemides arvesse võtta.

| (3) | Õiguskindluse ja kohustusliku hinnasammu korra prognoositavuse tagamiseks on oluline, et kõik kauplemiskohad kohaldaksid hinnasamme kohandatud keskmise päevase tehingute arvu alusel, mis samal ajal kajastab üldist likviidsust. |
| --- | --- |

(3)

Õiguskindluse ja kohustusliku hinnasammu korra prognoositavuse tagamiseks on oluline, et kõik kauplemiskohad kohaldaksid hinnasamme kohandatud keskmise päevase tehingute arvu alusel, mis samal ajal kajastab üldist likviidsust.

| (4) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2017/588 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2017/588 vastavalt muuta.

| (5) | Käesolev määrus põhineb ESMA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(5)

Käesolev määrus põhineb ESMA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (6) | ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(6)

ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2017/588 artiklile 3 lisatakse lõiked 8, 9 ja 10:

„8.   Konkreetse aktsia eest vastutav pädev asutus võib kohandada tema poolt vastavalt lõigete 1–7 kohasele menetlusele aktsia puhul arvutatud või hinnatud keskmist päevast tehingute arvu, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kauplemiskoht, kus aktsia kauplemismaht on kõige suurem, asub kolmandas riigis; |
| --- | --- |

a)

kauplemiskoht, kus aktsia kauplemismaht on kõige suurem, asub kolmandas riigis;

| b) | kui keskmine päevane tehingute arv on arvutatud ja avaldatud vastavalt lõigete 1–4 kohasele menetlusele, on see võrdne ühega või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

kui keskmine päevane tehingute arv on arvutatud ja avaldatud vastavalt lõigete 1–4 kohasele menetlusele, on see võrdne ühega või sellest suurem.

Aktsiaga päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu kohandamisel võtab pädev asutus arvesse kolmanda riigi sellises kauplemiskohas tehtud tehinguid, kus aktsia kauplemismaht on kõige suurem.

9.   Pädev asutus, kes kohandas aktsiaga päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu vastavalt lõikele 8, tagab kohandatud keskmise päevase tehingute arvu avaldamise. Enne kõnealuse teabe avaldamist teatab pädev asutus aktsiaga päevas keskmiselt tehtud tehingute arvu selliste liidus tegutsevate kauplemiskohtade pädevatele asutustele, kus selle aktsiaga kaubeldakse.

10.   Kauplemiskohad kohaldavad kohandatud keskmisele päevasele tehingute arvule vastava likviidsusvahemiku hinnasamme alates teisest kalendripäevast pärast tehingute arvu avaldamist.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. veebruar 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

1

(2)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/588, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses aktsiate, hoidmistunnistuste ja börsil kaubeldavate fondide hinnasammude korda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 411).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

3

---

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/61 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/61

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/444,

19. märts 2019,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/2447 käendusdokumentide vormide ja tolliväärtuse sisse arvestatavate õhutranspordikulude osas, arvestades Ühendkuningriigi väljaastumist liidust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 6 lõike 3 punkti b, artikli 76 punkti a ja artikli 100 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või kui väljaastumislepingut ei sõlmita, siis kahe aasta möödumisel kõnealuse teate esitamisest, st 30. märtsil 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada. |
| --- | --- |

(1)

29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase teate oma kavatsuse kohta EList välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb väljaastumislepingu jõustumise kuupäeval või kui väljaastumislepingut ei sõlmita, siis kahe aasta möödumisel kõnealuse teate esitamisest, st 30. märtsil 2019, kui Euroopa Ülemkogu ei otsusta kokkuleppel Ühendkuningriigiga ühehäälselt seda tähtaega pikendada.

| (2) | Kui aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis lõpeb, tuleb Ühendkuningriigist liidu tolliterritooriumile toodud kaupu tollimaksuga maksustada. Määruse (EL) nr 952/2013 artikli 71 kohaselt tuleb imporditud kauba tolliväärtuse sisse arvestada veokulud kuni kohani, kus kaup tuuakse liidu tolliterritooriumile. Tolliväärtuse sisse arvestatavad õhutranspordi kogukulude protsendid on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (2) lisas 23-01. Pärast liidust väljaastumist tuleks Ühendkuningriik lisada kõnealuses lisas olevasse vastavate kolmandate riikide loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Kui aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis lõpeb, tuleb Ühendkuningriigist liidu tolliterritooriumile toodud kaupu tollimaksuga maksustada. Määruse (EL) nr 952/2013 artikli 71 kohaselt tuleb imporditud kauba tolliväärtuse sisse arvestada veokulud kuni kohani, kus kaup tuuakse liidu tolliterritooriumile. Tolliväärtuse sisse arvestatavad õhutranspordi kogukulude protsendid on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (2) lisas 23-01. Pärast liidust väljaastumist tuleks Ühendkuningriik lisada kõnealuses lisas olevasse vastavate kolmandate riikide loetellu.

| (3) | Käendusdokumentide vormid on esitatud lisades 32-01, 32-02 ja 32-03 ning lisa 72-04 VI ja VII peatükis. Neis vormides on loetletud liidu liikmesriigid ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (3) (muudetud ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsusega nr 1/2017 (4) (edaspidi „konventsioon“)) teised osalised. Kui aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb, ei tohiks teda kõnealustes vormides liikmesriikide seas enam loetleda. Ühendkuningriik on siiski avaldanud soovi ühineda konventsiooniga eraldiseisva osalisena alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, ning vastab konventsiooniga ühinemise tingimustele. Kui Ühendkuningriik konventsiooniga ühineb, tuleks ta käendusdokumentide vormidel kanda teiste konventsiooniosaliste loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Käendusdokumentide vormid on esitatud lisades 32-01, 32-02 ja 32-03 ning lisa 72-04 VI ja VII peatükis. Neis vormides on loetletud liidu liikmesriigid ja ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (3) (muudetud ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsusega nr 1/2017 (4) (edaspidi „konventsioon“)) teised osalised. Kui aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb, ei tohiks teda kõnealustes vormides liikmesriikide seas enam loetleda. Ühendkuningriik on siiski avaldanud soovi ühineda konventsiooniga eraldiseisva osalisena alates kuupäevast, mis järgneb kuupäevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, ning vastab konventsiooniga ühinemise tingimustele. Kui Ühendkuningriik konventsiooniga ühineb, tuleks ta käendusdokumentide vormidel kanda teiste konventsiooniosaliste loetellu.

| (4) | Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti. Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad Ühendkuningriigist toimuva õhutranspordi kulude arvamist tolliväärtuse sisse ning Ühendkuningriigile tehtud viidete väljajätmist käendusdokumentide vormide sellest osast, mis on ette nähtud liikmesriikidele, tuleks kohaldada alates päevast, mis järgneb päevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, välja arvatud juhul, kui Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping on selleks kuupäevaks jõustunud. Sätteid, mis käsitlevad Ühendkuningriigile tehtavate viidete lisamist käendusdokumentide vormides esitatud teiste konventsiooniosaliste loetellu, tuleks kohaldada kuupäevast, mil Ühendkuningriik ühineb konventsiooniga eraldiseisva osalisena, välja arvatud juhul, kui Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping on jõustunud päevaks, mis järgneb päevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti. Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad Ühendkuningriigist toimuva õhutranspordi kulude arvamist tolliväärtuse sisse ning Ühendkuningriigile tehtud viidete väljajätmist käendusdokumentide vormide sellest osast, mis on ette nähtud liikmesriikidele, tuleks kohaldada alates päevast, mis järgneb päevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, välja arvatud juhul, kui Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping on selleks kuupäevaks jõustunud. Sätteid, mis käsitlevad Ühendkuningriigile tehtavate viidete lisamist käendusdokumentide vormides esitatud teiste konventsiooniosaliste loetellu, tuleks kohaldada kuupäevast, mil Ühendkuningriik ühineb konventsiooniga eraldiseisva osalisena, välja arvatud juhul, kui Ühendkuningriigiga sõlmitud väljaastumisleping on jõustunud päevaks, mis järgneb päevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2015/2447 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisas 23-01 esitatud tabeli esimese veeru viimasesse ritta („Q tsoon“) lisatakse järgmine sõna:

  „Ühendkuningriik“; |
| --- | --- |

1)

lisas 23-01 esitatud tabeli esimese veeru viimasesse ritta („Q tsoon“) lisatakse järgmine sõna:

„Ühendkuningriik“;

| 2) | lisa 32-01 punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | pärast sõnu „Rootsi Kuningriik“ jäetakse välja sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik“; |
| --- | --- | --- |

2)

lisa 32-01 punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

pärast sõnu „Rootsi Kuningriik“ jäetakse välja sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik“;

| b) | pärast sõnu „Türgi Vabariigi“ lisatakse sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi“; |
| --- | --- |

b)

pärast sõnu „Türgi Vabariigi“ lisatakse sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi“;

| 3) | lisa 32-02 punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | pärast sõnu „Rootsi Kuningriik“ jäetakse välja sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik“; |
| --- | --- | --- |

3)

lisa 32-02 punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

pärast sõnu „Rootsi Kuningriik“ jäetakse välja sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik“;

| b) | pärast sõnu „Türgi Vabariigi“ lisatakse sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi“; |
| --- | --- |

b)

pärast sõnu „Türgi Vabariigi“ lisatakse sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi“;

| 4) | lisa 32-03 punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | pärast sõnu „Rootsi Kuningriik“ jäetakse välja sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik“; |
| --- | --- | --- |

4)

lisa 32-03 punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

pärast sõnu „Rootsi Kuningriik“ jäetakse välja sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik“;

| b) | pärast sõnu „Türgi Vabariigi“ lisatakse sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi“; |
| --- | --- |

b)

pärast sõnu „Türgi Vabariigi“ lisatakse sõnad „Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi“;

| 5) | lisa 72-04 II osa muudetakse järgmiselt:






  a) | VI peatüki lahtrisse 7 lisatakse pärast sõna „Türgi“ sõna „Ühendkuningriik“; |
| --- | --- | --- |

5)

lisa 72-04 II osa muudetakse järgmiselt:

a)

VI peatüki lahtrisse 7 lisatakse pärast sõna „Türgi“ sõna „Ühendkuningriik“;

| b) | VII peatüki lahtrisse 6 lisatakse pärast sõna „Türgi“ sõna „Ühendkuningriik“. |
| --- | --- |

b)

VII peatüki lahtrisse 6 lisatakse pärast sõna „Türgi“ sõna „Ühendkuningriik“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõiget 1, artikli 1 lõike 2 punkti a, artikli 1 lõike 3 punkti a ja artikli 1 lõike 4 punkti a kohaldatakse alates päevast, mis järgneb päevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3.

Artikli 1 lõike 2 punkti b, artikli 1 lõike 3 punkti b, artikli 1 lõike 4 punkti b ja artikli 1 lõiget 5 kohaldatakse alates päevast, mil Ühendkuningriik ühineb ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga.

Käesolevat määrust ei kohaldata siiski juhul, kui Ühendkuningriigiga Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõike 2 alusel sõlmitud väljaastumisleping on jõustunud kuupäevaks, mis järgneb kuupäevale, mil lõpeb aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 3.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 343, 29.12.2015, lk 558.

2

(3)  
  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.

3

(4)  ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee 5. detsembri 2017. aasta otsus nr 1/2017, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (ELT L 8, 12.1.2018, lk 1).

4

---

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/64 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/64

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/445,

19. märts 2019,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 367/2014, millega kehtestatakse EAGFi kuludeks eraldatav netosaldo

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 367/2014 (2) on sätestatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kuludeks eraldatud netosaldo, samuti Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile (EAFRD) vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (3) artikli 10c lõikele 2, artiklitele 136, 136a ja 136b ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (4) artikli 7 lõikele 2, artiklile 14 ja artikli 66 lõikele 1 eelarveaastateks 2014–2020 kättesaadavaks tehtud summad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 367/2014 (2) on sätestatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kuludeks eraldatud netosaldo, samuti Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile (EAFRD) vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (3) artikli 10c lõikele 2, artiklitele 136, 136a ja 136b ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (4) artikli 7 lõikele 2, artiklile 14 ja artikli 66 lõikele 1 eelarveaastateks 2014–2020 kättesaadavaks tehtud summad.

| (2) | Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 11 lõike 6 kohaselt teatas Leedu komisjonile 1. augustiks 2018 oma otsusest vähendada 360 000 euro võrra otsetoetuste summat ja teha 2019. kalendriaastal vähendamisest tekkiv hinnanguline summa täiendava toetusena kättesaadavaks maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks. Asjaomaseid riiklikke ülemmäärasid kohandati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/71 (5). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 11 lõike 6 kohaselt teatas Leedu komisjonile 1. augustiks 2018 oma otsusest vähendada 360 000 euro võrra otsetoetuste summat ja teha 2019. kalendriaastal vähendamisest tekkiv hinnanguline summa täiendava toetusena kättesaadavaks maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks. Asjaomaseid riiklikke ülemmäärasid kohandati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/71 (5).

| (3) | Vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (6) artikli 3 lõikele 1 tuleb kohandada kõnealuse määruse I lisas sätestatud mitmeaastases finantsraamistikus turuga seotud kulude ja otsetoetuste vahe-ülemmäära pärast EAFRD ja otsetoetuste vahelisi ülekandeid kõnealuse määruse artikli 6 lõike 1 kohase tehnilise kohandamise raames. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (6) artikli 3 lõikele 1 tuleb kohandada kõnealuse määruse I lisas sätestatud mitmeaastases finantsraamistikus turuga seotud kulude ja otsetoetuste vahe-ülemmäära pärast EAFRD ja otsetoetuste vahelisi ülekandeid kõnealuse määruse artikli 6 lõike 1 kohase tehnilise kohandamise raames.

| (4) | Nende muudatuste tulemusena on vaja kohandada rakendusmääruses (EL) nr 367/2014 sätestatud EAGFi kuludeks eraldatava netosaldo suurust. Selguse huvides tuleks avaldada ka EAFRD-le kättesaadavaks tehtavad summad. |
| --- | --- |

(4)

Nende muudatuste tulemusena on vaja kohandada rakendusmääruses (EL) nr 367/2014 sätestatud EAGFi kuludeks eraldatava netosaldo suurust. Selguse huvides tuleks avaldada ka EAFRD-le kättesaadavaks tehtavad summad.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 367/2014 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 367/2014 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 367/2014 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  Komisjoni 10. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 367/2014, millega kehtestatakse EAGFi kuludeks eraldatav netosaldo (ELT L 108, 11.4.2014, lk 13).

2

(3)  Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

4

(5)  Komisjoni 9. novembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/71, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 I lisa ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 III lisa (ELT L 16, 18.1.2019, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 2. detsembri 2013 määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

6

---

LISA

„LISA

| (miljonit eurot, jooksevhindades) |
| --- |
| Eelarveaasta | EAFRD-le kättesaadavaks tehtud summad | EAFRDst ülekantavad summad | EAGFi kuludeks eraldatud netosaldo |
| Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 10b | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 136 | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 136b | Määruse (EL) nr 1307/2013 artikkel 66 | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 136a lõige 1 ja määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõige 1 | Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 7 lõige 2 | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 136a lõige 2 ja määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõige 2 |
| 2014 | 296,300 | 51,600 | | 4,000 | | | | 43 778,1 |
| 2015 | | | 51,600 | 4,000 | 621,999 | | 499,384 | 44 189,785 |
| 2016 | | | | 4,000 | 1 138,146 | 108,659 | 573,047 | 43 950,242 |
| 2017 | | | | 4,000 | 1 174,732 | 111,026 | 572,440 | 44 145,682 |
| 2018 | | | | 4,000 | 1 184,257 | 110,213 | 571,820 | 44 162,35 |
| 2019 | | | | 4,000 | 1 491,459 | 111,358 | 571,158 | 43 880,341 |
| 2020 | | | | 4,000 | 1 507,843 | 112,401 | 570,356 | 43 887,112 |

(miljonit eurot, jooksevhindades)

Eelarveaasta

EAFRD-le kättesaadavaks tehtud summad

EAFRDst ülekantavad summad

EAGFi kuludeks eraldatud netosaldo

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 10b

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 136

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 136b

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikkel 66

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 136a lõige 1 ja määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõige 1

Määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 7 lõige 2

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 136a lõige 2 ja määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 14 lõige 2

2014

296,300

51,600

4,000

43 778,1

2015

51,600

4,000

621,999

499,384

44 189,785

2016

4,000

1 138,146

108,659

573,047

43 950,242

2017

4,000

1 174,732

111,026

572,440

44 145,682

2018

4,000

1 184,257

110,213

571,820

44 162,35

2019

4,000

1 491,459

111,358

571,158

43 880,341

2020

4,000

1 507,843

112,401

570,356

43 887,112

---

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/67

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/446,

19. märts 2019,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 38 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kolmandast riigist imporditud tooteid võib liidu turule viia mahepõllumajanduslikena, kui selle kohta on väljastatud kontrollsertifikaat, mille on välja andnud tunnustatud kolmanda riigi pädev asutus, kontrolliasutus või kontrollorgan või tunnustatud kontrolliasutus või kontrollorgan. Kooskõlas Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise tulevikku käsitleva tegevuskava (2) 12. meetmega on komisjon töötanud välja mahepõllumajanduslike toodete impordi elektroonilise sertifitseerimissüsteemi, mis lõimitakse moodulina komisjoni otsuse 2003/24/EÜ (3) kohasesse elektroonilisse kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi (TRACES). Elektroonilise sertifitseerimissüsteemi toimimise parandamiseks on asjakohane kasutada komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2008 (4) kohaste kontrollsertifikaatide kinnitamiseks TRACESis kvalifitseeritud e-templit. |
| --- | --- |

(1)

Kolmandast riigist imporditud tooteid võib liidu turule viia mahepõllumajanduslikena, kui selle kohta on väljastatud kontrollsertifikaat, mille on välja andnud tunnustatud kolmanda riigi pädev asutus, kontrolliasutus või kontrollorgan või tunnustatud kontrolliasutus või kontrollorgan. Kooskõlas Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise tulevikku käsitleva tegevuskava (2) 12. meetmega on komisjon töötanud välja mahepõllumajanduslike toodete impordi elektroonilise sertifitseerimissüsteemi, mis lõimitakse moodulina komisjoni otsuse 2003/24/EÜ (3) kohasesse elektroonilisse kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemi (TRACES). Elektroonilise sertifitseerimissüsteemi toimimise parandamiseks on asjakohane kasutada komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2008 (4) kohaste kontrollsertifikaatide kinnitamiseks TRACESis kvalifitseeritud e-templit.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisas on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, kelle mahepõllumajanduslike toodete tootmissüsteemid ja sellise tootmise kontrollimeetmed on tunnistatud samaväärseks määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud meetmetega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisas on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, kelle mahepõllumajanduslike toodete tootmissüsteemid ja sellise tootmise kontrollimeetmed on tunnistatud samaväärseks määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud meetmetega.

| (3) | Austraalia esitatud teabe kohaselt on riigi pädeva asutuse internetiaadress muutunud. Muutunud on ka kontrollorganite Australian Certified Organic Pty. Ltd ja NASAA Certified Organic (NCO) nimed. |
| --- | --- |

(3)

Austraalia esitatud teabe kohaselt on riigi pädeva asutuse internetiaadress muutunud. Muutunud on ka kontrollorganite Australian Certified Organic Pty. Ltd ja NASAA Certified Organic (NCO) nimed.

| (4) | Tšiili esitatud teabe kohaselt ei tunnusta Tšiili ametiasutused kontrollorganina enam ettevõtjat ARGENCERT ning see tuleks loetelust välja jätta. Muutunud on ettevõtja BIO CERTIFICADORA SERVICIOS LIMITADA nimi. |
| --- | --- |

(4)

Tšiili esitatud teabe kohaselt ei tunnusta Tšiili ametiasutused kontrollorganina enam ettevõtjat ARGENCERT ning see tuleks loetelust välja jätta. Muutunud on ettevõtja BIO CERTIFICADORA SERVICIOS LIMITADA nimi.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas on esitatud kolmandates riikides samaväärsuse kontrollijatena ja samaväärsust kinnitavate sertifikaatide väljaandjatena tunnustatud kontrolliasutuste ja kontrollorganite loetelu. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas on esitatud kolmandates riikides samaväärsuse kontrollijatena ja samaväärsust kinnitavate sertifikaatide väljaandjatena tunnustatud kontrolliasutuste ja kontrollorganite loetelu.

| (6) | Ettevõtja BAȘAK Ekolojik Ürünler Kontrol ve Sertifikasyon Hizmetleri Tic. Ltd on teatanud komisjonile, et tema aadress on muutunud. |
| --- | --- |

(6)

Ettevõtja BAȘAK Ekolojik Ürünler Kontrol ve Sertifikasyon Hizmetleri Tic. Ltd on teatanud komisjonile, et tema aadress on muutunud.

| (7) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud ettevõtja CCPB Srl taotluse oma erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine on õigustatud A-tootekategooria osas Benini, Cote d'Ivoire'i ja Togo puhul; D-tootekategooria osas Vietnami ning D- ja E-tootekategooria osas Seišellide ja Hongkongi puhul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud ettevõtja CCPB Srl taotluse oma erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine on õigustatud A-tootekategooria osas Benini, Cote d'Ivoire'i ja Togo puhul; D-tootekategooria osas Vietnami ning D- ja E-tootekategooria osas Seišellide ja Hongkongi puhul.

| (8) | Komisjon uuris arvatavaid rikkumisi seoses Kasahstanist, Moldovast, Venemaalt, Türgist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit mitme tootepartiiga, millele ettevõtja Control Union Certifications oli mahetoote sertifikaadi välja andnud. Control Union Certifications ei esitanud õigeaegseid ja lõplikke vastuseid mitmele teabetaotlusele, mille komisjoni oli talle esitanud. Control Union Certifications ei suutnud ka tõendada nende toodete jälgitavust ja mahepõllumajanduslikku seisundit. Lisaks sellele on Control Union Certifications väljastanud kontrollsertifikaadi toodetele, mille liikmesriigi pädevad asutused olid pestitsiidide jääkide tõttu eelnevalt liigitanud tavatoodeteks. Seepärast otsustas komisjon tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 12 lõike 2 esimese lõigu punktide c, d ja f kohase tunnustamise, mille Control Union Certifications on andnud kõigile Kasahstani, Moldova, Venemaa, Türgi ja Araabia Ühendemiraatide vastavatele tootekategooriatele. Sellest tulenevalt tuleks neid riike käsitlevad kanded jätta ettevõtja Control Union Certifications puhul määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas esitatud tunnustatud kontrollorganite ja kontrolliasutuste loetelust välja. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon uuris arvatavaid rikkumisi seoses Kasahstanist, Moldovast, Venemaalt, Türgist ja Araabia Ühendemiraatidest pärit mitme tootepartiiga, millele ettevõtja Control Union Certifications oli mahetoote sertifikaadi välja andnud. Control Union Certifications ei esitanud õigeaegseid ja lõplikke vastuseid mitmele teabetaotlusele, mille komisjoni oli talle esitanud. Control Union Certifications ei suutnud ka tõendada nende toodete jälgitavust ja mahepõllumajanduslikku seisundit. Lisaks sellele on Control Union Certifications väljastanud kontrollsertifikaadi toodetele, mille liikmesriigi pädevad asutused olid pestitsiidide jääkide tõttu eelnevalt liigitanud tavatoodeteks. Seepärast otsustas komisjon tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 12 lõike 2 esimese lõigu punktide c, d ja f kohase tunnustamise, mille Control Union Certifications on andnud kõigile Kasahstani, Moldova, Venemaa, Türgi ja Araabia Ühendemiraatide vastavatele tootekategooriatele. Sellest tulenevalt tuleks neid riike käsitlevad kanded jätta ettevõtja Control Union Certifications puhul määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas esitatud tunnustatud kontrollorganite ja kontrolliasutuste loetelust välja.

| (9) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud ettevõtja Ecocert SA taotluse oma erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine on D-tootekategooria osas Kosovo puhul õigustatud. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud ettevõtja Ecocert SA taotluse oma erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine on D-tootekategooria osas Kosovo puhul õigustatud.

| (10) | Komisjon on kätte saanud ettevõtja Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS) taotluse oma aadressi muutmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on kätte saanud ettevõtja Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS) taotluse oma aadressi muutmiseks.

| (11) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud ettevõtja IBD Certificações Ltda taotluse oma erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine on õigustatud A- ja D-tootekategooriate osas Colombia, Ecuadori ja Peruu puhul. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud ettevõtja IBD Certificações Ltda taotluse oma erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine on õigustatud A- ja D-tootekategooriate osas Colombia, Ecuadori ja Peruu puhul.

| (12) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud ettevõtja Organización Internacional Agropecuaria taotluse oma erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine on õigustatud A- ja D-tootekategooria osas Venemaa puhul ning E-tootekategooria osas Argentina puhul. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud ettevõtja Organización Internacional Agropecuaria taotluse oma erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine on õigustatud A- ja D-tootekategooria osas Venemaa puhul ning E-tootekategooria osas Argentina puhul.

| (13) | Organska Kontrola ja Quality Assurance International on teatanud komisjonile oma aadressi muutumisest. |
| --- | --- |

(13)

Organska Kontrola ja Quality Assurance International on teatanud komisjonile oma aadressi muutumisest.

| (14) | Määruse (EÜ) nr 1235/2008 (muudetud rakendusmäärusega (EL) 2019/39) (5) IV lisas on ekslikult esitatud ettevõtja Letis S.A tunnustatud kontrolliorganina B-tootekategooria osas Belize'i, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Dominikaani Vabariigi, Guatemala, Hondurase, Panama ja El Salvadori puhul. See viga tuleb parandada. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 (muudetud rakendusmäärusega (EL) 2019/39) (5) IV lisas on ekslikult esitatud ettevõtja Letis S.A tunnustatud kontrolliorganina B-tootekategooria osas Belize'i, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Dominikaani Vabariigi, Guatemala, Hondurase, Panama ja El Salvadori puhul. See viga tuleb parandada.

| (15) | Määruse (EÜ) nr 1235/2008 (muudetud rakendusmäärusega (EL) 2019/39) IV lisas on ekslikult esitatud ettevõtja Organic Control System tunnustatud kontrolliorganina E-tootekategooria osas Põhja-Makedoonia Vabariigi puhul. See viga tuleb samuti parandada. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 (muudetud rakendusmäärusega (EL) 2019/39) IV lisas on ekslikult esitatud ettevõtja Organic Control System tunnustatud kontrolliorganina E-tootekategooria osas Põhja-Makedoonia Vabariigi puhul. See viga tuleb samuti parandada.

| (16) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1235/2008 vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1235/2008 vastavalt muuta ja parandada.

| (17) | Ettevõtja Letis S.A. tunnustamise tühistamist B-tootekategooria osas Belize'i, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Dominikaani Vabariigi, Guatemala, Hondurase, Panama ja El Salvadori puhul ning ettevõtja Organic Control System tunnustamise tühistamist E-tootekategooria osas Põhja-Makedoonia Vabariigi puhul tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates rakendusmääruse (EL) 2019/39 jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(17)

Ettevõtja Letis S.A. tunnustamise tühistamist B-tootekategooria osas Belize'i, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Dominikaani Vabariigi, Guatemala, Hondurase, Panama ja El Salvadori puhul ning ettevõtja Organic Control System tunnustamise tühistamist E-tootekategooria osas Põhja-Makedoonia Vabariigi puhul tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates rakendusmääruse (EL) 2019/39 jõustumise kuupäevast.

| (18) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisa muudetakse ja parandatakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 13 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kontrollsertifikaadi originaaleksemplar on kas trükitud ja käsitsi allkirjastatud koopia TRACESis täidetud elektroonilisest sertifikaadist või TRACESis allkirjastatud kontrollsertifikaat, millel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (*1) artikli 3 lõike 27 kohane kvalifitseeritud e-tempel.

  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikli 13 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kontrollsertifikaadi originaaleksemplar on kas trükitud ja käsitsi allkirjastatud koopia TRACESis täidetud elektroonilisest sertifikaadist või TRACESis allkirjastatud kontrollsertifikaat, millel on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (*1) artikli 3 lõike 27 kohane kvalifitseeritud e-tempel.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).“
  "

| 2) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

2)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 3) | IV lisa muudetakse ja parandatakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

3)

IV lisa muudetakse ja parandatakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

II lisa punkte 7 ja 8 kohaldatakse alates 31. jaanuarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

1

(2)  COM(2014) 179 final.

2

(3)  Komisjoni 30. detsembri 2002. aasta otsus 2003/24/EÜ ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi väljatöötamise kohta (EÜT L 8, 14.1.2003, lk 44).

3

(4)  Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (ELT L 334, 12.12.2008, lk 25).

4

(5)  Komisjoni 10. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/39, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (ELT L 9, 11.1.2019, lk 106).

5

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Austraaliat käsitlevat kannet muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 4 asendatakse internetiaadress järgmisega: „http://www.agriculture.gov.au/“; |
| --- | --- | --- |

1)

Austraaliat käsitlevat kannet muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 4 asendatakse internetiaadress järgmisega: „http://www.agriculture.gov.au/“;

| b) | punktis 5 asendatakse koodnumbrid AU-BIO-001 ja AU-BIO-004 järgmisega:







  „AU-BIO-001 | ACO Certification Ltd | www.aco.net.au |
| --- | --- | --- | --- |
| AU-BIO-004 | NASAA Certified Organic | www.nasaa.com.au“. |

b)

punktis 5 asendatakse koodnumbrid AU-BIO-001 ja AU-BIO-004 järgmisega:

„AU-BIO-001

ACO Certification Ltd

www.aco.net.au

AU-BIO-004

NASAA Certified Organic

www.nasaa.com.au“.

| 2) | Tšiilit käsitlevas kandes muudetakse punkti 5 järgmiselt:






  a) | koodnumbrit CL-BIO-004 käsitlev rida jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2)

Tšiilit käsitlevas kandes muudetakse punkti 5 järgmiselt:

a)

koodnumbrit CL-BIO-004 käsitlev rida jäetakse välja;

| b) | koodnumbrit CL-BIO-010 käsitlev rida asendatakse järgmisega:







  „CL-BIO-010 | BIO CERTIFICADORA SERVICIOS LIMITADA O BIOAUDITA | https://www.bioaudita.cl“. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

koodnumbrit CL-BIO-010 käsitlev rida asendatakse järgmisega:

„CL-BIO-010

BIO CERTIFICADORA SERVICIOS LIMITADA O BIOAUDITA

https://www.bioaudita.cl“.

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisa muudetakse ja parandatakse järgmiselt.

| 1) | Kande „Bașak Ekolojik Ürünler Kontrol ve Sertifikasyon Hizmetleri Tic. Ltd“ punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Aadress: Atatürk Mahallesi 1014. Sokak No:21 D:1, 35920 Selçuk/IZMIR, Türgi“. |
| --- | --- | --- |

1)

Kande „Bașak Ekolojik Ürünler Kontrol ve Sertifikasyon Hizmetleri Tic. Ltd“ punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

| 2) | Kande „CCPB Srl“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „BJ-BIO-102 | Benin | x | — | — | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CI-BIO-102 | Côte d'Ivoire | x | — | — | — | — | — |
| HK-BIO-102 | Hongkong | — | — | — | x | x | — |
| SC-BIO-102 | Seišellid | — | — | — | x | x | — |
| TG-BIO-102 | Togo | x | — | — | — | — | — |
| VN-BIO-102 | Vietnam | — | — | — | x | — | —“. |

2)

Kande „CCPB Srl“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„BJ-BIO-102

Benin

x

—

—

—

—

—

CI-BIO-102

Côte d'Ivoire

x

—

—

—

—

—

HK-BIO-102

Hongkong

—

—

—

x

x

—

SC-BIO-102

Seišellid

—

—

—

x

x

—

TG-BIO-102

Togo

x

—

—

—

—

—

VN-BIO-102

Vietnam

—

—

—

x

—

—“.

| 3) | Kandes „Control Union Certifications“ kustutatakse punkti 3 järgmised read:












  „AE-BIO-149 | Araabia Ühendemiraadid | x | x | x | x | x | x |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KZ-BIO-149 | Kasahstan | x | x | x | x | x | x |
| MD-BIO-149 | Moldova | x | x | x | x | x | x |
| RU-BIO-149 | Venemaa | x | x | x | x | x | x |
| TR-BIO-149 | Türgi | x | x | x | x | x | x“. |

3)

Kandes „Control Union Certifications“ kustutatakse punkti 3 järgmised read:

„AE-BIO-149

Araabia Ühendemiraadid

x

x

x

x

x

x

KZ-BIO-149

Kasahstan

x

x

x

x

x

x

MD-BIO-149

Moldova

x

x

x

x

x

x

RU-BIO-149

Venemaa

x

x

x

x

x

x

TR-BIO-149

Türgi

x

x

x

x

x

x“.

| 4) | Kande „Ecocert SA“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmine rida:












  „XK-BIO-154 | Kosovo | — | — | — | x | — | —“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Kande „Ecocert SA“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmine rida:

„XK-BIO-154

Kosovo

—

—

—

x

—

—“.

| 5) | Kandes „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ asendatakse punkt 1 järgmisega:






  „1. | Aadress: 5700 SW 34th st, suite 349, Gainesville, FL 32608, Ameerika Ühendriigid“. |
| --- | --- | --- |

5)

Kandes „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ asendatakse punkt 1 järgmisega:

„1.

| 6) | Kande „IBD Certificações Ltda“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „CO-BIO-122 | Colombia | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EC-BIO-122 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| PE-BIO-122 | Peruu | x | — | — | x | — | —“. |

6)

Kande „IBD Certificações Ltda“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„CO-BIO-122

Colombia

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-122

Ecuador

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-122

Peruu

x

—

—

x

—

—“.

| 7) | Kande „Letis S.A“ punkti 3 ridades, milles käsitletakse Belize'i, Brasiiliat, Colombiat, Costa Ricat, Dominikaani Vabariiki, Guatemalat, Hondurast, Panamat ja El Salvadori, jäetakse veerus B esitatud ristike välja. |
| --- | --- |

7)

Kande „Letis S.A“ punkti 3 ridades, milles käsitletakse Belize'i, Brasiiliat, Colombiat, Costa Ricat, Dominikaani Vabariiki, Guatemalat, Hondurast, Panamat ja El Salvadori, jäetakse veerus B esitatud ristike välja.

| 8) | Kande „Organic Control System“ punkti 3 reas, milles käsitletakse Põhja-Makedoonia Vabariiki, jäetakse veerus E esitatud ristike välja. |
| --- | --- |

8)

Kande „Organic Control System“ punkti 3 reas, milles käsitletakse Põhja-Makedoonia Vabariiki, jäetakse veerus E esitatud ristike välja.

| 9) | Kandes „Organización Internacional Agropecuaria“ muudetakse punkti 3 järgmiselt:






  a) | koodnumbrite järjekorras lisatakse järgmine rida:












  „RU-BIO-110 | Venemaa | x | — | — | x | — | —“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9)

Kandes „Organización Internacional Agropecuaria“ muudetakse punkti 3 järgmiselt:

a)

koodnumbrite järjekorras lisatakse järgmine rida:

„RU-BIO-110

Venemaa

x

—

—

x

—

—“.

| b) | Argentinat käsitleva rea veergu E lisatakse ristike. |
| --- | --- |

b)

Argentinat käsitleva rea veergu E lisatakse ristike.

| 10) | Kandes „Organska Kontrola“ asendatakse punkt 1 järgmisega:






  „1. | Aadress: Kranjčevićeva 15, 71 000 Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina“. |
| --- | --- | --- |

10)

Kandes „Organska Kontrola“ asendatakse punkt 1 järgmisega:

„1.

| 11) | Kandes „Quality Assurance International“ asendatakse punkt 1 järgmisega:






  „1. | Aadress: 4370 La Jolla Village Drive, Suite 300, San Diego, CA 92122, Ameerika Ühendriigid.“ |
| --- | --- | --- |

11)

Kandes „Quality Assurance International“ asendatakse punkt 1 järgmisega:

„1.

---

OTSUSED

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/73

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/447,

15. märts 2019,

millega nimetatakse ametisse Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Itaalia valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Seoses Giorgio SILLI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Giorgio SILLI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 järgmine isik:

| — | Alessio MARSILI, Consigliere del Municipio XIII di Roma Capitale. |
| --- | --- |

—

Alessio MARSILI, Consigliere del Municipio XIII di Roma Capitale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. märts 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

M. C. BUDĂI

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/74

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/448,

18. märts 2019,

mis käsitleb Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist metoksükloori kandmiseks püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A lisasse

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 14. oktoobril 2004 sõlmis Euroopa Ühendus nõukogu otsusega 2006/507/EÜ (1) püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni („konventsioon“). |
| --- | --- |

(1)

14. oktoobril 2004 sõlmis Euroopa Ühendus nõukogu otsusega 2006/507/EÜ (1) püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni („konventsioon“).

| (2) | Konventsiooniosalisena võib liit esitada ettepanekuid konventsiooni lisade muutmiseks. Konventsiooni A lisasse on kantud kemikaalid, mille kasutamine tuleb lõpetada, B lisasse kemikaalid, mille kasutamist tuleb piirata ning C lisasse kemikaalid, mille puhul tuleb juhuslikust tootmisest tingitud keskkonda sattumist vähendada või see lõpetada. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooniosalisena võib liit esitada ettepanekuid konventsiooni lisade muutmiseks. Konventsiooni A lisasse on kantud kemikaalid, mille kasutamine tuleb lõpetada, B lisasse kemikaalid, mille kasutamist tuleb piirata ning C lisasse kemikaalid, mille puhul tuleb juhuslikust tootmisest tingitud keskkonda sattumist vähendada või see lõpetada.

| (3) | Olemasoleva teadusliku teabe ja läbivaatamisaruannete ning konventsiooni D lisas sätestatud läbivaatuskriteeriumide kohaselt on metoksüklooril püsiva orgaanilise saasteaine omadused. |
| --- | --- |

(3)

Olemasoleva teadusliku teabe ja läbivaatamisaruannete ning konventsiooni D lisas sätestatud läbivaatuskriteeriumide kohaselt on metoksüklooril püsiva orgaanilise saasteaine omadused.

| (4) | Metoksükloori kasutamine toimeainena ei ole Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2) kohaselt heaks kiidetud ning seepärast ei ole lubatud seda liidus taimekaitsevahendites turule lasta ega kasutada. Samuti ei ole metoksükloori kasutamine toimeainena heaks kiidetud Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (3) kohaselt ning seepärast ei ole lubatud seda liidus biotsiidides turule lasta ega kasutada. Peale selle ei ole metoksükloor registreeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (4) ning seetõttu ei ole lubatud seda liidus toota ega turule lasta suuremas koguses kui üks tonn aastas tootja või importija kohta. |
| --- | --- |

(4)

Metoksükloori kasutamine toimeainena ei ole Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2) kohaselt heaks kiidetud ning seepärast ei ole lubatud seda liidus taimekaitsevahendites turule lasta ega kasutada. Samuti ei ole metoksükloori kasutamine toimeainena heaks kiidetud Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (3) kohaselt ning seepärast ei ole lubatud seda liidus biotsiidides turule lasta ega kasutada. Peale selle ei ole metoksükloor registreeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (4) ning seetõttu ei ole lubatud seda liidus toota ega turule lasta suuremas koguses kui üks tonn aastas tootja või importija kohta.

| (5) | Kuigi metoksükloori tootmine lõpetati liidus järk-järgult juba mitu aastat tagasi, võidakse seda väljaspool liitu ikka veel pestitsiidina kasutada ja keskkonnas levitada, mis võib olla selle keskkonnas leidmise põhjuseks. Kuna metoksükloor võib keskkonnas levida kaugele, ei ole riigi ega liidu tasandil võetavad meetmed keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks piisavad ning seetõttu on vaja võtta ulatuslikumad rahvusvahelised meetmed. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi metoksükloori tootmine lõpetati liidus järk-järgult juba mitu aastat tagasi, võidakse seda väljaspool liitu ikka veel pestitsiidina kasutada ja keskkonnas levitada, mis võib olla selle keskkonnas leidmise põhjuseks. Kuna metoksükloor võib keskkonnas levida kaugele, ei ole riigi ega liidu tasandil võetavad meetmed keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks piisavad ning seetõttu on vaja võtta ulatuslikumad rahvusvahelised meetmed.

| (6) | Liit peaks seega esitama konventsiooni sekretariaadile ettepaneku kanda metoksükloor konventsiooni A lisasse, |
| --- | --- |

(6)

Liit peaks seega esitama konventsiooni sekretariaadile ettepaneku kanda metoksükloor konventsiooni A lisasse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liit esitab ettepaneku kanda metoksükloor (CASi nr 72–43-5, EÜ nr 200–779-9) püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) A lisasse.

Komisjon saadab liidu nimel esimeses lõigus osutatud ettepaneku koos kogu konventsiooni D lisas nõutava teabega konventsiooni sekretariaadile.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. märts 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

P. DAEA

---

(1)  Nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsus 2006/507/EÜ, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

4

---

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/76 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/76

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/449,

18. märts 2019,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/715, millega sätestatakse meetmed seoses teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate puuviljadega, et hoida ära kahjuliku organismi Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja seal levimine

(teatavaks tehtud numbri C(2019) 2024 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eelkõige selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/715 (2) on sätestatud meetmed seoses perekondade Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. liikide ja nende hübriidide viljadega (muud kui Citrus aurantium L. ja Citrus latifolia Tanaka viljad) (edaspidi „määratletud puuviljad“), mis on pärit Argentinast, Brasiiliast, Lõuna-Aafrikast või Uruguayst, et tõkestada Phyllosticta citricarpa (edaspidi „määratletud organism“) sissetoomist liitu ja seal levimist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/715 (2) on sätestatud meetmed seoses perekondade Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. liikide ja nende hübriidide viljadega (muud kui Citrus aurantium L. ja Citrus latifolia Tanaka viljad) (edaspidi „määratletud puuviljad“), mis on pärit Argentinast, Brasiiliast, Lõuna-Aafrikast või Uruguayst, et tõkestada Phyllosticta citricarpa (edaspidi „määratletud organism“) sissetoomist liitu ja seal levimist.

| (2) | Imporditavate kaupade kinnipidamiste arvu suurenemine viimase kolme aasta jooksul näitab, et rakendusotsuse (EL) 2016/715 kohased meetmed on jätkuvalt vajalikud, et kaitsta liidu territooriumi määratletud organismi eest. |
| --- | --- |

(2)

Imporditavate kaupade kinnipidamiste arvu suurenemine viimase kolme aasta jooksul näitab, et rakendusotsuse (EL) 2016/715 kohased meetmed on jätkuvalt vajalikud, et kaitsta liidu territooriumi määratletud organismi eest.

| (3) | Lisaks teatasid liikmesriigid 2018. aastal, et väga paljudel kordadel on määratletud organismi leitud Brasiiliast pärit määratletud puuviljade impordikontrolli tulemusel tehtud kinnipidamiste käigus. Seepärast tuleks karmistada Brasiiliast pärit määratletud puuviljade liitu toomise nõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks teatasid liikmesriigid 2018. aastal, et väga paljudel kordadel on määratletud organismi leitud Brasiiliast pärit määratletud puuviljade impordikontrolli tulemusel tehtud kinnipidamiste käigus. Seepärast tuleks karmistada Brasiiliast pärit määratletud puuviljade liitu toomise nõudeid.

| (4) | Selleks et tagada, et Brasiiliast pärit määratletud puuviljad on määratletud organismist vabad, tuleks nende suhtes kohaldada samu impordikontrolli nõudeid kui Argentinast, Lõuna-Aafrikast ja Uruguayst pärit puuviljade suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada, et Brasiiliast pärit määratletud puuviljad on määratletud organismist vabad, tuleks nende suhtes kohaldada samu impordikontrolli nõudeid kui Argentinast, Lõuna-Aafrikast ja Uruguayst pärit puuviljade suhtes.

| (5) | Kuna Brasiiliast pärit määratletud puuviljad peavad läbima määratletud organismi vastase töötluse, tuleks jälgitavuse huvides kohaldada nende puuviljade suhtes ka nõuet, mis on seotud üksikasjaliku teabega enne ja pärast saagikoristust tehtud töötluste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Kuna Brasiiliast pärit määratletud puuviljad peavad läbima määratletud organismi vastase töötluse, tuleks jälgitavuse huvides kohaldada nende puuviljade suhtes ka nõuet, mis on seotud üksikasjaliku teabega enne ja pärast saagikoristust tehtud töötluste kohta.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/715 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/715 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2016/715 muudatused

Rakendusotsust (EL) 2016/715 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 4 jäetakse välja.

| 2) | Artiklit 5a muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Argentinast ja Brasiiliast pärit määratletud puuviljade liitu toomine“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 5a muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Argentinast ja Brasiiliast pärit määratletud puuviljade liitu toomine“;

| b) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Argentinast ja Brasiiliast pärit määratletud puuviljadega on kaasas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punkti ii esimeses lõigus osutatud fütosanitaarsertifikaat, millel on pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all järgmine teave:“. |
| --- | --- |

b)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Argentinast ja Brasiiliast pärit määratletud puuviljadega on kaasas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punkti ii esimeses lõigus osutatud fütosanitaarsertifikaat, millel on pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all järgmine teave:“.

| 3) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Argentinast, Brasiiliast, Lõuna-Aafrikast ja Uruguayst pärit määratletud puuviljade liidus kontrollimise nõuded“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Argentinast, Brasiiliast, Lõuna-Aafrikast ja Uruguayst pärit määratletud puuviljade liidus kontrollimise nõuded“;

| b) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Argentinast, Brasiiliast, Lõuna-Aafrikast ja Uruguayst pärit määratletud puuvilju kontrollitakse visuaalselt liitu sisenemise kohas või komisjoni direktiivi 2004/103/EÜ (*1) kohaselt määratletud sihtkohas. Sellise kontrolli jaoks võetakse iga liigi puhul valimisse vähemalt 200 määratletud puuvilja 30 tonni suuruse või väiksema partii kohta ning valim moodustatakse Phyllosticta citricarpa esinemise võimalike sümptomite alusel.


  (*1)  Komisjoni 7. oktoobri 2004. aasta direktiiv 2004/103/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete identsus- ja fütosanitaarkontrolle, mida võib teha mujal kui ühenduse piiriületuskohas või selle läheduses, ning millega täpsustatakse nende kontrollidega seotud tingimusi (ELT L 313, 12.10.2004, lk 16).“
  " |
| --- | --- |

b)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Argentinast, Brasiiliast, Lõuna-Aafrikast ja Uruguayst pärit määratletud puuvilju kontrollitakse visuaalselt liitu sisenemise kohas või komisjoni direktiivi 2004/103/EÜ (*1) kohaselt määratletud sihtkohas. Sellise kontrolli jaoks võetakse iga liigi puhul valimisse vähemalt 200 määratletud puuvilja 30 tonni suuruse või väiksema partii kohta ning valim moodustatakse Phyllosticta citricarpa esinemise võimalike sümptomite alusel.

(*1)  Komisjoni 7. oktoobri 2004. aasta direktiiv 2004/103/EÜ, mis käsitleb nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete identsus- ja fütosanitaarkontrolle, mida võib teha mujal kui ühenduse piiriületuskohas või selle läheduses, ning millega täpsustatakse nende kontrollidega seotud tingimusi (ELT L 313, 12.10.2004, lk 16).“
  "

*1

| 4) | Artikli 7 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | on säilitatud üksikasjalik teave enne ja pärast saagikoristust tehtud töötluste kohta.“ |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 7 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

on säilitatud üksikasjalik teave enne ja pärast saagikoristust tehtud töötluste kohta.“

| 5) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 22
  Kehtivuse lõpp
  Käesolev otsus kehtib kuni 31. märtsini 2022.“ |
| --- | --- |

5)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Kehtivuse lõpp

Käesolev otsus kehtib kuni 31. märtsini 2022.“

Artikkel 2

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. märts 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 11. mai 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/715, millega sätestatakse meetmed seoses teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate puuviljadega, et hoida ära kahjuliku organismi Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa Euroopa Liitu sissetoomine ja seal levimine (ELT L 125, 13.5.2016, lk 16).

2

Phyllosticta citricarpa

---

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/78 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/78

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/450,

19. märts 2019,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011 toetuseks koostatud ehitustoodete Euroopa hindamisdokumentide avaldamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ, (1) eriti selle artiklit 22,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EL) nr 305/2011 peavad tehnilise hindamise asutused Euroopa hindamisdokumentidega hõlmatud ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamisel lähtuma sellistest Euroopa hindamisdokumentides esitatud meetoditest ja kriteeriumidest, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EL) nr 305/2011 peavad tehnilise hindamise asutused Euroopa hindamisdokumentidega hõlmatud ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamisel lähtuma sellistest Euroopa hindamisdokumentides esitatud meetoditest ja kriteeriumidest, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

| (2) | Tootjad on esitanud mitu Euroopa tehnilise hindamise taotlust, mille alusel tehnilise hindamise asutuste organisatsioon on vastavalt määruse (EL) nr 305/2011 artiklile 19 koostanud ja vastu võtnud mitu Euroopa hindamisdokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Tootjad on esitanud mitu Euroopa tehnilise hindamise taotlust, mille alusel tehnilise hindamise asutuste organisatsioon on vastavalt määruse (EL) nr 305/2011 artiklile 19 koostanud ja vastu võtnud mitu Euroopa hindamisdokumenti.

| (3) | Komisjon on hinnanud, kas tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni koostatud Euroopa hindamisdokumendid täidavad määruse (EL) nr 305/2011 I lisas ehitistele esitatud põhinõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on hinnanud, kas tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni koostatud Euroopa hindamisdokumendid täidavad määruse (EL) nr 305/2011 I lisas ehitistele esitatud põhinõudeid.

| (4) | Tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni koostatud Euroopa hindamisdokumendid täidavad määruse (EL) nr 305/2011 I lisas ehitistele esitatud põhinõudeid. Seepärast on asjakohane avaldada viide nendele Euroopa hindamisdokumentidele Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(4)

Tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni koostatud Euroopa hindamisdokumendid täidavad määruse (EL) nr 305/2011 I lisas ehitistele esitatud põhinõudeid. Seepärast on asjakohane avaldada viide nendele Euroopa hindamisdokumentidele Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 305/2011 toetuseks koostatud Euroopa ehitustoodete hindamisdokumentide viited, mis on loetletud käesoleva otsuse lisas, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 19. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 88, 4.4.2011, lk 5.

1

---

LISA

Euroopa hindamisdokumendi viitenumber ja pealkiri

| 040427-00-0404 | Välise soojusisolatsiooni komposiitsüsteemide (ETICS) komplektid, mille soojusisolatsioonikihi moodustab mört ja välise kihi katkendlikud fassaadikatteplaadid või viimistlusplaadid |
| --- | --- |
| 060012-00-0802 | Klaaskiust, mineraal- ja orgaanilisest materjalidest valmistatud korstna suitsutoru ja abiseadmed |
| 090119-00-0404 | Kohapeal viimistletavad mineraalmaterjalist välisseinakatted |
| 090120-00-0404 | Mittekandvad mineraalplaatide komplektid välisseintele |
| 130031-00-0304 | Metallvõrgust talad ja postid |
| 130082-00-0603 | Fassaadi kinnitussüsteem – plastklamber puidust või palgist valmistatud elementide kinnitamiseks aluskonstruktsiooni külge |
| 260014-00-0301 | II tüübi lisandi baasil valmistatud kaltsineeritud kihtsilikaat |

040427-00-0404

Välise soojusisolatsiooni komposiitsüsteemide (ETICS) komplektid, mille soojusisolatsioonikihi moodustab mört ja välise kihi katkendlikud fassaadikatteplaadid või viimistlusplaadid

060012-00-0802

Klaaskiust, mineraal- ja orgaanilisest materjalidest valmistatud korstna suitsutoru ja abiseadmed

090119-00-0404

Kohapeal viimistletavad mineraalmaterjalist välisseinakatted

090120-00-0404

Mittekandvad mineraalplaatide komplektid välisseintele

130031-00-0304

Metallvõrgust talad ja postid

130082-00-0603

Fassaadi kinnitussüsteem – plastklamber puidust või palgist valmistatud elementide kinnitamiseks aluskonstruktsiooni külge

260014-00-0301

II tüübi lisandi baasil valmistatud kaltsineeritud kihtsilikaat

---

| 20.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 77/80 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 77/80

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/451,

19. märts 2019,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 305/2011 toetuseks koostatud ehitustoodete harmoneeritud standardite kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 305/2011 kohaselt peavad liikmesriigid kõnealuste standarditega hõlmatud ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamisel lähtuma sellistes harmoneeritud standardites esitatud meetoditest ja kriteeriumitest, millele on esitatud viide Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 305/2011 kohaselt peavad liikmesriigid kõnealuste standarditega hõlmatud ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamisel lähtuma sellistes harmoneeritud standardites esitatud meetoditest ja kriteeriumitest, millele on esitatud viide Euroopa Liidu Teatajas.

| (2) | 29. augusti 1996. aasta kirjas M/109, 29. jaanuari 1999. aasta kirjas M/130, 26. juuni 2001. aasta kirjas M/139, 14. detsembri 1998. aasta kirjas M/122 ja 5. mai 2000. aasta kirjas M/135 esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele taotluse töötada välja harmoneeritud standardid nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ (2) toetuseks (edaspidi „volitused“). Viited volituste alusel koostatud harmoneeritud standarditele avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

29. augusti 1996. aasta kirjas M/109, 29. jaanuari 1999. aasta kirjas M/130, 26. juuni 2001. aasta kirjas M/139, 14. detsembri 1998. aasta kirjas M/122 ja 5. mai 2000. aasta kirjas M/135 esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele taotluse töötada välja harmoneeritud standardid nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ (2) toetuseks (edaspidi „volitused“). Viited volituste alusel koostatud harmoneeritud standarditele avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Volitused võimaldavad teha muudatusi nende alusel koostatud harmoneeritud standardites. Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ning määruse (EL) nr 305/2011 nõudeid, vaadati Euroopa Standardikomitees läbi mitu harmoneeritud standardit. Eelkõige vaadati Euroopa Standardikomitees läbi järgmiste toodete harmoneeritud standardid: tulekahjusignalisatsioonisüsteemid, kiudbetoonist tava- ja eriplaadid, ehitusklaas ja tasapinnalised tsementkiudplaadid. |
| --- | --- |

(3)

Volitused võimaldavad teha muudatusi nende alusel koostatud harmoneeritud standardites. Selleks et võtta arvesse tehnika arengut ning määruse (EL) nr 305/2011 nõudeid, vaadati Euroopa Standardikomitees läbi mitu harmoneeritud standardit. Eelkõige vaadati Euroopa Standardikomitees läbi järgmiste toodete harmoneeritud standardid: tulekahjusignalisatsioonisüsteemid, kiudbetoonist tava- ja eriplaadid, ehitusklaas ja tasapinnalised tsementkiudplaadid.

| (4) | Komisjon analüüsis, kas Euroopa Standardikomitee muudetud harmoneeritud standardid vastavad asjakohastele volitustele ja määrusele (EL) nr 305/2011. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon analüüsis, kas Euroopa Standardikomitee muudetud harmoneeritud standardid vastavad asjakohastele volitustele ja määrusele (EL) nr 305/2011.

| (5) | Euroopa Standardikomitee läbivaadatud harmoneeritud standardid vastavad asjakohastele volitustele ja määrusele (EL) nr 305/2011. Seepärast võib viite nendele standarditele avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Standardikomitee läbivaadatud harmoneeritud standardid vastavad asjakohastele volitustele ja määrusele (EL) nr 305/2011. Seepärast võib viite nendele standarditele avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

| (6) | Määruse (EL) nr 305/2011 artikli 17 lõike 5 kohaselt tuleb osutada iga asendava harmoneeritud standardi ja asendatava harmoneeritud standardi kooseksisteerimise aeg. Euroopa Liidu Teatajas avaldatud orgaanilistel sideainetel põhinevate välis- ja sisekrohve käsitleva harmoneeritud standardi EN 15824:2017 puhul on kooseksisteerimise aeg osutatud (4). Kuna kõnealune ajavahemik ei ole piisavalt pikk, et tootjad saaksid valmistuda uuele standardile üleminekuks, on vaja osutada uus standardite kooseksisteerimise aeg. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 305/2011 artikli 17 lõike 5 kohaselt tuleb osutada iga asendava harmoneeritud standardi ja asendatava harmoneeritud standardi kooseksisteerimise aeg. Euroopa Liidu Teatajas avaldatud orgaanilistel sideainetel põhinevate välis- ja sisekrohve käsitleva harmoneeritud standardi EN 15824:2017 puhul on kooseksisteerimise aeg osutatud (4). Kuna kõnealune ajavahemik ei ole piisavalt pikk, et tootjad saaksid valmistuda uuele standardile üleminekuks, on vaja osutada uus standardite kooseksisteerimise aeg.

| (7) | Käesolev otsus peaks jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et tootjad saaksid läbivaadatud harmoneeritud standardeid hakata rakendama niipea kui võimalik, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus peaks jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et tootjad saaksid läbivaadatud harmoneeritud standardeid hakata rakendama niipea kui võimalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas käesoleva otsuse I lisas loetletud viited määruse (EL) nr 305/2011 toetuseks koostatud ehitustoodete harmoneeritud standarditele.

Artikkel 2

Käesolevaga avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas viited käesoleva otsuse II lisas loetletud määruse (EL) nr 305/2011 toetuseks koostatud ehitustoodete harmoneeritud standarditele koos nende uue kooseksisteerimise ajaga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 19. märts 2019

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 88, 4.4.2011, lk 5.

1

(2)  Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/106/EMÜ ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12).

2

(3)  
  ELT C 92, 9.3.2018, lk 139.

3

(4)  
  ELT C 92, 9.3.2018, lk 139.

4

---

I LISA

| Nr | Viide standardile | Viide asendatud standardile | Kooseksisteerimise aja algus
  (p.k.aaaa.) | Kooseksisteerimise aja lõpp
  (p.k.aaaa.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | EN 54-5:2017+A1:2018
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 5: Soojusandurid. Temperatuuri mõõtvad punktandurid | EN 54-5:2000
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 5: Soojusandurid. Punktandurid
  EN 54-5:2000/A1:2002 | x.y.2019 | 31.8.2022 |
| 2. | EN 54-7:2018
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 7: Suitsuandurid. Hajutatud valgust, valgusedastust või ionisatsiooni kasutavad punktandurid | EN 54-7:2000
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 7: Suitsuandurid. Hajutatud valgust, valgusedastust või ionisatsiooni kasutavad punktandurid
  EN 54-7:2000/A1:2002
  EN 54-7:2000/A2:2006 | x.y.2019 | 31.8.2022 |
| 3. | EN 492:2012+A2:2018
  Kiudbetoonist tava- ja eriplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid | EN 492:2012
  Kiudbetoonist tava- ja eriplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid | x.y.2019 | x.y.2020 |
| 4. | EN 1096-4:2018
  Ehitusklaas. Pinnatud klaas. Osa 4: Tootestandard | EN 1096-4:2004
  Ehitusklaas. Pindkattega klaas. Osa 4: Vastavuse hindamine/Tootestandard | x.y.2019 | x.y.2020 |
| 5. | EN 1279-5:2018
  Ehitusklaas. Klaaspaketid. Osa 5: Tootestandard | EN 1279-5:2005+A2:2010
  Ehitusklaas. Klaaspaketid. Osa 5: Vastavushindamine | x.y.2019 | x.y.2020 |
| 6. | EN 12467:2012+A2:2018
  Tasapinnalised tsementkiudplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid | EN 12467:2012
  Tasapinnalised tsementkiudplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid | x.y.2019 | x.y.2020 |

Nr

Viide standardile

Viide asendatud standardile

Kooseksisteerimise aja algus

(p.k.aaaa.)

Kooseksisteerimise aja lõpp

(p.k.aaaa.)

1.

EN 54-5:2017+A1:2018

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 5: Soojusandurid. Temperatuuri mõõtvad punktandurid

EN 54-5:2000

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 5: Soojusandurid. Punktandurid

EN 54-5:2000/A1:2002

x.y.2019

31.8.2022

2.

EN 54-7:2018

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 7: Suitsuandurid. Hajutatud valgust, valgusedastust või ionisatsiooni kasutavad punktandurid

EN 54-7:2000

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 7: Suitsuandurid. Hajutatud valgust, valgusedastust või ionisatsiooni kasutavad punktandurid

EN 54-7:2000/A1:2002

EN 54-7:2000/A2:2006

x.y.2019

31.8.2022

3.

EN 492:2012+A2:2018

Kiudbetoonist tava- ja eriplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid

EN 492:2012

Kiudbetoonist tava- ja eriplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid

x.y.2019

x.y.2020

4.

EN 1096-4:2018

Ehitusklaas. Pinnatud klaas. Osa 4: Tootestandard

EN 1096-4:2004

Ehitusklaas. Pindkattega klaas. Osa 4: Vastavuse hindamine/Tootestandard

x.y.2019

x.y.2020

5.

EN 1279-5:2018

Ehitusklaas. Klaaspaketid. Osa 5: Tootestandard

EN 1279-5:2005+A2:2010

Ehitusklaas. Klaaspaketid. Osa 5: Vastavushindamine

x.y.2019

x.y.2020

6.

EN 12467:2012+A2:2018

Tasapinnalised tsementkiudplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid

EN 12467:2012

Tasapinnalised tsementkiudplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid

x.y.2019

x.y.2020

---

II LISA

| Nr | Viide standardile | Viide asendatud standardile | Kooseksisteerimise aja algus
  (p.k.aaaa.) | Kooseksisteerimise aja lõpp
  (p.k.aaaa.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | EN 15824:2017
  Orgaanilisel sideainel põhinevad krohvimördid välis- ja sisekasutuseks. Spetsifikatsioon | EN 15824:2009
  Orgaanilisel sideainel põhinevad krohvimördid välis- ja sisekasutuseks. Spetsifikatsioon | 9.3.2018 | 9.3.2020 |

Nr

Viide standardile

Viide asendatud standardile

Kooseksisteerimise aja algus

(p.k.aaaa.)

Kooseksisteerimise aja lõpp

(p.k.aaaa.)

1.

EN 15824:2017

Orgaanilisel sideainel põhinevad krohvimördid välis- ja sisekasutuseks. Spetsifikatsioon

EN 15824:2009

Orgaanilisel sideainel põhinevad krohvimördid välis- ja sisekasutuseks. Spetsifikatsioon

9.3.2018

9.3.2020

---