# Úradný vestník L 78/2019

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 78 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6220. marca 2019 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 78

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6220. marca 2019

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/421 z 20. júna 2018 o štátnej pomoci SA.44888 (2016/C) (ex 2016/NN), ktorú poskytlo Luxembursko spoločnosti Engie
  [oznámené pod číslom C(2018) 3839]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/422 z 20. septembra 2018 o štátnej pomoci SA 36112 (2016/C) (ex 2015/NN), ktorú poskytlo Taliansko prístavnému orgánu mesta Neapol a spoločnosti Cantieri del Mediterraneo, S.p.A.
  [oznámené pod číslom C(2018) 6037]

   (
  1
  ) | 63 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/421 z 20. júna 2018 o štátnej pomoci SA.44888 (2016/C) (ex 2016/NN), ktorú poskytlo Luxembursko spoločnosti Engie
  [oznámené pod číslom C(2018) 3839]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2018) 3839]

1

1

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/422 z 20. septembra 2018 o štátnej pomoci SA 36112 (2016/C) (ex 2015/NN), ktorú poskytlo Taliansko prístavnému orgánu mesta Neapol a spoločnosti Cantieri del Mediterraneo, S.p.A.
  [oznámené pod číslom C(2018) 6037]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2018) 6037]

1

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 20.3.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 78/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2019/421

z 20. júna 2018

o štátnej pomoci SA.44888 (2016/C) (ex 2016/NN), ktorú poskytlo Luxembursko spoločnosti Engie

[oznámené pod číslom C(2018) 3839]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Listom z 23. marca 2015 Komisia zaslala Luxemburskému veľkovojvodstvu (ďalej len „Luxembursko“) (2) žiadosť o poskytnutie informácií o jeho postupoch pri vydávaní záväzných stanovísk týkajúcich sa skupiny Engie (bývalá skupina GDF Suez) (3). V tomto liste Komisia žiadala, aby jej Luxembursko predložilo všetky záväzné stanoviská, ktoré sa od roku 2004 do zaslania tohto listu poskytli subjektom skupiny, ktoré sa tejto skupine alebo akémukoľvek subjektu tejto skupiny zaslali, ktoré v tom čase platili alebo ktoré platili počas predchádzajúcich desiatich rokov, ako aj účtovné závierky skupiny a právnych subjektov tejto skupiny za roky 2011, 2012 a 2013 a kópiu ich daňových priznaní. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 23. marca 2015 Komisia zaslala Luxemburskému veľkovojvodstvu (ďalej len „Luxembursko“) (2) žiadosť o poskytnutie informácií o jeho postupoch pri vydávaní záväzných stanovísk týkajúcich sa skupiny Engie (bývalá skupina GDF Suez) (3). V tomto liste Komisia žiadala, aby jej Luxembursko predložilo všetky záväzné stanoviská, ktoré sa od roku 2004 do zaslania tohto listu poskytli subjektom skupiny, ktoré sa tejto skupine alebo akémukoľvek subjektu tejto skupiny zaslali, ktoré v tom čase platili alebo ktoré platili počas predchádzajúcich desiatich rokov, ako aj účtovné závierky skupiny a právnych subjektov tejto skupiny za roky 2011, 2012 a 2013 a kópiu ich daňových priznaní.

2

3

| (2) | Luxembursko odpovedalo na túto žiadosť 25. júna 2015 a predložilo informácie o záväzných stanoviskách, ktoré vydala luxemburská daňová správa v prospech viacerých spoločností skupiny Engie so sídlom v Luxembursku, ku ktorým patrí aj spoločnosť GDF Suez LNG Supply S.A. (ďalej len „LNG Supply“) (4) a spoločnosť GDF Suez Treasury Management S.à.r.l. (ďalej len „GSTM“) (5). Luxembursko poskytlo hlavne dve žiadosti o záväzné stanovisko a ich príslušné schválenia, ktoré sa týkali dvoch takmer totožných vnútroskupinových transakcií spočívajúcich v prevode majetku spoločnosťami skupiny Engie na spoločnosť LNG Supply na jednej strane a na spoločnosť GSTM na strane druhej. V obidvoch prípadoch sa tento prevod financoval prostredníctvom bezúročného, povinne konvertibilného úveru s označením „ZORA“ (6) (ďalej len „ZORA LNG“ a „ZORA GSTM“, spoločne „ZORA“) a prostredníctvom forwardovej kúpnej zmluvy („forwardová zmluva LNG“ a „forwardová zmluva GSTM“, spoločne „forwardové zmluvy“). |
| --- | --- |

(2)

Luxembursko odpovedalo na túto žiadosť 25. júna 2015 a predložilo informácie o záväzných stanoviskách, ktoré vydala luxemburská daňová správa v prospech viacerých spoločností skupiny Engie so sídlom v Luxembursku, ku ktorým patrí aj spoločnosť GDF Suez LNG Supply S.A. (ďalej len „LNG Supply“) (4) a spoločnosť GDF Suez Treasury Management S.à.r.l. (ďalej len „GSTM“) (5). Luxembursko poskytlo hlavne dve žiadosti o záväzné stanovisko a ich príslušné schválenia, ktoré sa týkali dvoch takmer totožných vnútroskupinových transakcií spočívajúcich v prevode majetku spoločnosťami skupiny Engie na spoločnosť LNG Supply na jednej strane a na spoločnosť GSTM na strane druhej. V obidvoch prípadoch sa tento prevod financoval prostredníctvom bezúročného, povinne konvertibilného úveru s označením „ZORA“ (6) (ďalej len „ZORA LNG“ a „ZORA GSTM“, spoločne „ZORA“) a prostredníctvom forwardovej kúpnej zmluvy („forwardová zmluva LNG“ a „forwardová zmluva GSTM“, spoločne „forwardové zmluvy“).

4

5

6

| (3) | Listom z 1. apríla 2016 Komisia uviedla, že na základe informácií, ktoré poskytlo Luxembursko, nemôže vylúčiť možnosť, že záväzné stanoviská vydané v prospech týchto spoločností skupiny Engie obsahujú prvok štátnej pomoci nezlučiteľnej s vnútorným trhom. Komisia preto požiadala Luxembursko, aby poskytlo informácie a dodatočné vysvetlenia a uviedlo dôvody, pre ktoré tieto opatrenia nie sú selektívne, alebo ak sú, ako je možné ich odôvodniť z hľadiska práva Únie v oblasti štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 1. apríla 2016 Komisia uviedla, že na základe informácií, ktoré poskytlo Luxembursko, nemôže vylúčiť možnosť, že záväzné stanoviská vydané v prospech týchto spoločností skupiny Engie obsahujú prvok štátnej pomoci nezlučiteľnej s vnútorným trhom. Komisia preto požiadala Luxembursko, aby poskytlo informácie a dodatočné vysvetlenia a uviedlo dôvody, pre ktoré tieto opatrenia nie sú selektívne, alebo ak sú, ako je možné ich odôvodniť z hľadiska práva Únie v oblasti štátnej pomoci.

| (4) | Listom z 3. mája 2016 Komisia pripomenula Luxembursku, aby poskytlo informácie uvedené v odôvodnení 3. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 3. mája 2016 Komisia pripomenula Luxembursku, aby poskytlo informácie uvedené v odôvodnení 3.

| (5) | Listom z 23. mája 2016 Luxembursko odpovedalo na žiadosť Komisie o poskytnutie informácií z 1. apríla 2016. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 23. mája 2016 Luxembursko odpovedalo na žiadosť Komisie o poskytnutie informácií z 1. apríla 2016.

| (6) | Komisia 19. septembra 2016 rozhodla o začatí formálneho vyšetrovacieho konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy vo veci zdaňovania spoločnosti Engie prostredníctvom záväzných stanovísk vydaných Luxemburskom s odôvodnením, že by mohlo predstavovať štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (7). |
| --- | --- |

(6)

Komisia 19. septembra 2016 rozhodla o začatí formálneho vyšetrovacieho konania podľa článku 108 ods. 2 zmluvy vo veci zdaňovania spoločnosti Engie prostredníctvom záväzných stanovísk vydaných Luxemburskom s odôvodnením, že by mohlo predstavovať štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (7).

7

| (7) | Dňa 21. novembra 2016 Luxembursko v liste predložilo požadované informácie, ako aj svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(7)

Dňa 21. novembra 2016 Luxembursko v liste predložilo požadované informácie, ako aj svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

| (8) | Dňa 3. februára 2017 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie (8) zverejnené rozhodnutie o začatí konania. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu. |
| --- | --- |

(8)

Dňa 3. februára 2017 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie (8) zverejnené rozhodnutie o začatí konania. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu.

Úradnom vestníku Európskej únie

8

| (9) | Komisii boli 27. februára 2017 doručené pripomienky spoločnosti Engie k rozhodnutiu o začatí konania. Listom z 10. marca 2017 Komisia poskytla tieto pripomienky luxemburským orgánom, ktoré dostali možnosť sa k nim vyjadriť. |
| --- | --- |

(9)

Komisii boli 27. februára 2017 doručené pripomienky spoločnosti Engie k rozhodnutiu o začatí konania. Listom z 10. marca 2017 Komisia poskytla tieto pripomienky luxemburským orgánom, ktoré dostali možnosť sa k nim vyjadriť.

| (10) | Po preskúmaní pripomienok, ktoré predložili luxemburské orgány a spoločnosť Engie, Komisia listom z 22. marca 2017 požiadala Luxembursko, aby poskytlo dodatočné informácie. |
| --- | --- |

(10)

Po preskúmaní pripomienok, ktoré predložili luxemburské orgány a spoločnosť Engie, Komisia listom z 22. marca 2017 požiadala Luxembursko, aby poskytlo dodatočné informácie.

| (11) | Dňa 10. apríla 2017 Luxembursko v liste uviedlo, že pripomienky, ktoré oznámila spoločnosť Engie, zodpovedajú jeho vlastným pripomienkam. |
| --- | --- |

(11)

Dňa 10. apríla 2017 Luxembursko v liste uviedlo, že pripomienky, ktoré oznámila spoločnosť Engie, zodpovedajú jeho vlastným pripomienkam.

| (12) | Dňa 12. mája 2017 Luxembursko predložilo informácie požadované 22. marca 2017. |
| --- | --- |

(12)

Dňa 12. mája 2017 Luxembursko predložilo informácie požadované 22. marca 2017.

| (13) | Útvary Komisie 1. júna 2017 usporiadali zasadnutie s luxemburskými orgánmi a spoločnosťou Engie. O obsahu tohto zasadnutia sa spísala zápisnica dohodnutá medzi Komisiou a Luxemburskom. Na základe tohto zasadnutia Luxembursko predložilo 16. júna 2017 dodatočné informácie. |
| --- | --- |

(13)

Útvary Komisie 1. júna 2017 usporiadali zasadnutie s luxemburskými orgánmi a spoločnosťou Engie. O obsahu tohto zasadnutia sa spísala zápisnica dohodnutá medzi Komisiou a Luxemburskom. Na základe tohto zasadnutia Luxembursko predložilo 16. júna 2017 dodatočné informácie.

| (14) | Listom z 11. decembra 2017 zaslaným v nadväznosti na pripomienky, ktoré predložili luxemburské orgány a spoločnosť Engie počas zasadnutia 1. júna 2017, Komisia požiadala o dodatočné informácie a vysvetlenie istých skutočností vyšetrovania (ďalej len „list z 11. decembra 2017“). Komisia vyzvala Luxembursko, aby predložilo kópiu tohto listu spoločnosti Engie. |
| --- | --- |

(14)

Listom z 11. decembra 2017 zaslaným v nadväznosti na pripomienky, ktoré predložili luxemburské orgány a spoločnosť Engie počas zasadnutia 1. júna 2017, Komisia požiadala o dodatočné informácie a vysvetlenie istých skutočností vyšetrovania (ďalej len „list z 11. decembra 2017“). Komisia vyzvala Luxembursko, aby predložilo kópiu tohto listu spoločnosti Engie.

| (15) | Dňa 31. januára 2018 luxemburské orgány a spoločnosť Engie predložili svoje pripomienky v odpovedi na list z 11. decembra 2017. V ten istý deň Luxembursko tiež predložilo informácie požadované v liste z 11. decembra 2017. |
| --- | --- |

(15)

Dňa 31. januára 2018 luxemburské orgány a spoločnosť Engie predložili svoje pripomienky v odpovedi na list z 11. decembra 2017. V ten istý deň Luxembursko tiež predložilo informácie požadované v liste z 11. decembra 2017.

2.   SÚVISLOSTI

SÚVISLOSTI

2.1.   SKUPINA ENGIE

SKUPINA ENGIE

| (16) | Skupina Engie sa skladá zo spoločnosti Engie S.A so sídlom vo Francúzsku a zo všetkých spoločností priamo alebo nepriamo kontrolovaných spoločnosťou Engie S.A. (spoločne nazývanými „Engie“). Engie je výsledkom fúzie francúzskych skupín GDF a Suez v roku 2008 (bývalá Lyonnaise des Eaux) (9). Sídlo spoločnosti Engie sa nachádza vo Francúzsku. Engie S.A. je kótovaná na burze v Paríži, Bruseli a Luxemburgu (10). |
| --- | --- |

(16)

Skupina Engie sa skladá zo spoločnosti Engie S.A so sídlom vo Francúzsku a zo všetkých spoločností priamo alebo nepriamo kontrolovaných spoločnosťou Engie S.A. (spoločne nazývanými „Engie“). Engie je výsledkom fúzie francúzskych skupín GDF a Suez v roku 2008 (bývalá Lyonnaise des Eaux) (9). Sídlo spoločnosti Engie sa nachádza vo Francúzsku. Engie S.A. je kótovaná na burze v Paríži, Bruseli a Luxemburgu (10).

9

10

| (17) | Spoločnosť Engie pôsobí v troch veľkých odvetviach: výroba elektrickej energie, zemného plynu a skvapalneného zemného plynu a v službách týkajúcich sa energetickej účinnosti. Engie vykonáva činnosti hlavne v oblasti výroby a dodávok elektrickej energie (11), obchodovania s energiou, prieskumu a výroby, dodávok, prepravy a distribúcie zemného plynu, poskytovania služieb v oblasti energetickej účinnosti a energetických zariadení. |
| --- | --- |

(17)

Spoločnosť Engie pôsobí v troch veľkých odvetviach: výroba elektrickej energie, zemného plynu a skvapalneného zemného plynu a v službách týkajúcich sa energetickej účinnosti. Engie vykonáva činnosti hlavne v oblasti výroby a dodávok elektrickej energie (11), obchodovania s energiou, prieskumu a výroby, dodávok, prepravy a distribúcie zemného plynu, poskytovania služieb v oblasti energetickej účinnosti a energetických zariadení.

11

| (18) | Engie zamestnáva 153 090 osôb v 70 krajinách na celom svete (12). V roku 2016 dosiahol obrat tejto spoločnosti 66,6 miliardy EUR (13). Z celkového obratu skupiny sa 52,2 miliardy EUR zrealizovalo v Európe (14). V roku 2016 sa 67,3 % hospodárskeho výsledku pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou (EBITDA) dosiahlo v Európe (15). |
| --- | --- |

(18)

Engie zamestnáva 153 090 osôb v 70 krajinách na celom svete (12). V roku 2016 dosiahol obrat tejto spoločnosti 66,6 miliardy EUR (13). Z celkového obratu skupiny sa 52,2 miliardy EUR zrealizovalo v Európe (14). V roku 2016 sa 67,3 % hospodárskeho výsledku pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou (EBITDA) dosiahlo v Európe (15).

12

13

14

15

| (19) | V Luxembursku pôsobí Engie prostredníctvom rôznych právnych subjektov, z ktorých niektoré sú dotknuté transakciami uvedenými v predmetných záväzných stanoviskách. Akciová spoločnosť Compagnie Européenne de Financement C.E.F. S.A. (ďalej len „CEF“) (16) je dcérska spoločnosť spoločnosti Engie založená v roku 1933 v Luxembursku. Predmetom činnosti tejto spoločnosti je nadobúdanie účastí v Luxembursku a v zahraničných subjektoch a riadenie, prevádzkovanie a kontrola týchto účastí (17). Zodpovedá hlavne za poskytovanie záruk a úverov dcérskym spoločnostiam v rámci skupiny. Príjmy spoločnosti CEF pochádzajú z úrokov a vybratých poplatkov za poskytnutie týchto úverov a záruk (18). |
| --- | --- |

(19)

V Luxembursku pôsobí Engie prostredníctvom rôznych právnych subjektov, z ktorých niektoré sú dotknuté transakciami uvedenými v predmetných záväzných stanoviskách. Akciová spoločnosť Compagnie Européenne de Financement C.E.F. S.A. (ďalej len „CEF“) (16) je dcérska spoločnosť spoločnosti Engie založená v roku 1933 v Luxembursku. Predmetom činnosti tejto spoločnosti je nadobúdanie účastí v Luxembursku a v zahraničných subjektoch a riadenie, prevádzkovanie a kontrola týchto účastí (17). Zodpovedá hlavne za poskytovanie záruk a úverov dcérskym spoločnostiam v rámci skupiny. Príjmy spoločnosti CEF pochádzajú z úrokov a vybratých poplatkov za poskytnutie týchto úverov a záruk (18).

16

17

18

| (20) | GSTM je spoločnosť podľa luxemburského práva, ktorej 100 % vlastníkom je spoločnosť CEF. Vykonáva činnosti súvisiace so správou pokladnice a zabezpečovaním financovania pre Engie z Luxemburska. Podľa žiadosti o záväzné stanovisko z 15. júna 2012„vo všeobecnosti spoločnosť GSTM poskytuje prepojeným spoločnostiam úvery v rôznych devízach (zvyčajne v EUR a USD) a vykonáva činnosti spojené s konsolidáciou zostatkov [...]. Činnosť spoločnosti GSTM súvisiaca s konsolidáciou zostatkov predstavuje od [2 – 7] do [7 – 12] miliardy EUR“ (19). |
| --- | --- |

(20)

GSTM je spoločnosť podľa luxemburského práva, ktorej 100 % vlastníkom je spoločnosť CEF. Vykonáva činnosti súvisiace so správou pokladnice a zabezpečovaním financovania pre Engie z Luxemburska. Podľa žiadosti o záväzné stanovisko z 15. júna 2012„vo všeobecnosti spoločnosť GSTM poskytuje prepojeným spoločnostiam úvery v rôznych devízach (zvyčajne v EUR a USD) a vykonáva činnosti spojené s konsolidáciou zostatkov [...]. Činnosť spoločnosti GSTM súvisiaca s konsolidáciou zostatkov predstavuje od [2 – 7] do [7 – 12] miliardy EUR“ (19).

19

| (21) | Spoločnosť s ručením obmedzeným GDF Suez LNG Holding S.à.r.l. (ďalej len „LNG Holding“) (20) je dcérska spoločnosť spoločnosti Engie založená v roku 2009 v Luxembursku. Predmetom činnosti tejto spoločnosti je nadobúdanie účastí v Luxembursku a v zahraničných subjektoch a riadenie týchto účastí (21). 100 % vlastníkom spoločnosti LNG Holding je spoločnosť CEF. |
| --- | --- |

(21)

Spoločnosť s ručením obmedzeným GDF Suez LNG Holding S.à.r.l. (ďalej len „LNG Holding“) (20) je dcérska spoločnosť spoločnosti Engie založená v roku 2009 v Luxembursku. Predmetom činnosti tejto spoločnosti je nadobúdanie účastí v Luxembursku a v zahraničných subjektoch a riadenie týchto účastí (21). 100 % vlastníkom spoločnosti LNG Holding je spoločnosť CEF.

20

21

| (22) | 100 % vlastníkom spoločnosti LNG Supply je spoločnosť LNG Holding. Spoločnosť LNG Supply vykonáva nákup, predaj a obchodovanie so skvapalneným zemným plynom, plynom a plynovými derivátmi, ako aj prepravu skvapalneného zemného plynu, a uzatvorila veľa zmlúv s medzinárodnými energetickými podnikmi (22). V roku 2018 spoločnosť Engie oznámila svoj zámer predať niektoré časti svojich činností súvisiacich so skvapalneným zemným plynom, a teda aj LNG Supply, akciovej spoločnosti Total S.A (23). |
| --- | --- |

(22)

100 % vlastníkom spoločnosti LNG Supply je spoločnosť LNG Holding. Spoločnosť LNG Supply vykonáva nákup, predaj a obchodovanie so skvapalneným zemným plynom, plynom a plynovými derivátmi, ako aj prepravu skvapalneného zemného plynu, a uzatvorila veľa zmlúv s medzinárodnými energetickými podnikmi (22). V roku 2018 spoločnosť Engie oznámila svoj zámer predať niektoré časti svojich činností súvisiacich so skvapalneným zemným plynom, a teda aj LNG Supply, akciovej spoločnosti Total S.A (23).

22

23

2.2.   DOTKNUTÉ ZÁVÄZNÉ STANOVISKÁ

DOTKNUTÉ ZÁVÄZNÉ STANOVISKÁ

2.2.1.   ÚVOD

| (23) | Toto rozhodnutie sa týka dvoch sérií záväzných stanovísk, ktoré vydala luxemburská daňová správa v prospech spoločností skupiny Engie (ďalej len „dotknuté záväzné stanoviská“). Dotknuté záväzné stanoviská sa týkajú dvoch analogických vnútroskupinových transakcií, ktoré vykonala Engie medzi rôznymi spoločnosťami skupiny. V obidvoch prípadoch Engie prevádza všetky aktíva, ktoré tvoria plne funkčnú obchodnú činnosť, dcérskej spoločnosti v Luxembursku, ktorá následne vykonáva túto obchodnú činnosť. |
| --- | --- |

(23)

Toto rozhodnutie sa týka dvoch sérií záväzných stanovísk, ktoré vydala luxemburská daňová správa v prospech spoločností skupiny Engie (ďalej len „dotknuté záväzné stanoviská“). Dotknuté záväzné stanoviská sa týkajú dvoch analogických vnútroskupinových transakcií, ktoré vykonala Engie medzi rôznymi spoločnosťami skupiny. V obidvoch prípadoch Engie prevádza všetky aktíva, ktoré tvoria plne funkčnú obchodnú činnosť, dcérskej spoločnosti v Luxembursku, ktorá následne vykonáva túto obchodnú činnosť.

| (24) | Platba realizovaná touto dcérskou spoločnosťou sa financuje prostredníctvom bezúročného, povinne konvertibilného úveru poskytnutého na 15 rokov (úver ZORA) sprostredkovateľskou spoločnosťou skupiny so sídlom v Luxembursku. Úver ZORA sa neúročí pravidelne, ale pri jeho konverzii dcérska spoločnosť uhradí záväzok veriteľovi prostredníctvom akcií vo výške predstavujúcej nominálnu výšku úveru ZORA zvýšenej o „príplatok“, ktorý sa skladá z celého zisku dosiahnutého dcérskou spoločnosťou počas trvania úveru ZORA po odpočítaní pevne stanoveného rozpätia (24) dohodnutého s luxemburskými daňovými úradmi (výška tohto „príplatku“ sa v dotknutých záväzných stanoviskách a v daňových priznaniach spoločností nazýva „prirážky z úveru ZORA“) (25). |
| --- | --- |

(24)

Platba realizovaná touto dcérskou spoločnosťou sa financuje prostredníctvom bezúročného, povinne konvertibilného úveru poskytnutého na 15 rokov (úver ZORA) sprostredkovateľskou spoločnosťou skupiny so sídlom v Luxembursku. Úver ZORA sa neúročí pravidelne, ale pri jeho konverzii dcérska spoločnosť uhradí záväzok veriteľovi prostredníctvom akcií vo výške predstavujúcej nominálnu výšku úveru ZORA zvýšenej o „príplatok“, ktorý sa skladá z celého zisku dosiahnutého dcérskou spoločnosťou počas trvania úveru ZORA po odpočítaní pevne stanoveného rozpätia (24) dohodnutého s luxemburskými daňovými úradmi (výška tohto „príplatku“ sa v dotknutých záväzných stanoviskách a v daňových priznaniach spoločností nazýva „prirážky z úveru ZORA“) (25).

24

25

| (25) | Sprostredkovateľský subjekt financuje súčasne tento úver prostredníctvom predplatenej forwardovej kúpnej zmluvy (ďalej len „forwardová zmluva“) uzatvorenej s holdingovou spoločnosťou, ktorej sídlo je tiež v Luxembursku a ktorá je jediným akcionárom dcérskej spoločnosti, a zároveň sprostredkovateľského subjektu. Podľa forwardovej zmluvy holdingová spoločnosť zaplatí sprostredkovateľskej spoločnosti sumu rovnajúcu sa nominálnej výške úveru ZORA výmenou za nadobudnutie práv na akcie, ktoré dcérska spoločnosť vydá pri konverzii úveru ZORA. Ak dcérska spoločnosť takto dosiahne zisk počas trvania úveru ZORA, holdingová spoločnosť dostane pri konverzii úveru ZORA akcie zahrňujúce hodnotu prirážok z úveru ZORA. Holdingová spoločnosť preto poskytuje dcérskej spoločnosti potrebné financovanie na nadobudnutie aktív prostredníctvom forwardovej zmluvy a úveru ZORA. |
| --- | --- |

(25)

Sprostredkovateľský subjekt financuje súčasne tento úver prostredníctvom predplatenej forwardovej kúpnej zmluvy (ďalej len „forwardová zmluva“) uzatvorenej s holdingovou spoločnosťou, ktorej sídlo je tiež v Luxembursku a ktorá je jediným akcionárom dcérskej spoločnosti, a zároveň sprostredkovateľského subjektu. Podľa forwardovej zmluvy holdingová spoločnosť zaplatí sprostredkovateľskej spoločnosti sumu rovnajúcu sa nominálnej výške úveru ZORA výmenou za nadobudnutie práv na akcie, ktoré dcérska spoločnosť vydá pri konverzii úveru ZORA. Ak dcérska spoločnosť takto dosiahne zisk počas trvania úveru ZORA, holdingová spoločnosť dostane pri konverzii úveru ZORA akcie zahrňujúce hodnotu prirážok z úveru ZORA. Holdingová spoločnosť preto poskytuje dcérskej spoločnosti potrebné financovanie na nadobudnutie aktív prostredníctvom forwardovej zmluvy a úveru ZORA.

| (26) | V dotknutých záväzných stanoviskách sa potvrdzuje nasledujúce zdaňovanie dotknutých spoločností: dcérska spoločnosť odpočíta každý rok rezervy na prirážky z úveru ZORA splatné pri konverzii. Dcérska spoločnosť nie je preto zdaňovaná, zdanenie sa týka len pevne stanoveného rozpätia dohodnutého s daňovými úradmi. Ak holdingová spoločnosť zrealizuje prirážky z úveru ZORA (26), tento zisk sa bude oslobodzovať podľa uplatnenia schémy materských spoločnosti a dcérskych spoločností v Luxembursku, ktorá za určitých podmienok umožňuje oslobodiť príjmy vytvárané účasťami na základnom imaní iných spoločností. Sprostredkovateľský subjekt sa takisto nezdaňuje, keďže zisky dosiahnuté pri konverzii úveru ZORA (prirážky z úveru ZORA) sa kompenzujú stratou v rovnakej výške vyplývajúcej z forwardovej zmluvy (27). Z uvedeného nakoniec vyplýva, že prirážky z úveru ZORA sa odpočítavajú na úrovni dcérskej spoločnosti a že zodpovedajúca suma sa už nezdaňuje na úrovni holdingovej spoločnosti, keďže sa považuje za príjem oslobodený od dane. Prirážky z úveru ZORA, ktoré predstavujú prakticky celé zisky dosiahnuté dcérskou spoločnosťou počas trvania úveru ZORA, preto unikajú zdaneniu v Luxembursku (28). |
| --- | --- |

(26)

V dotknutých záväzných stanoviskách sa potvrdzuje nasledujúce zdaňovanie dotknutých spoločností: dcérska spoločnosť odpočíta každý rok rezervy na prirážky z úveru ZORA splatné pri konverzii. Dcérska spoločnosť nie je preto zdaňovaná, zdanenie sa týka len pevne stanoveného rozpätia dohodnutého s daňovými úradmi. Ak holdingová spoločnosť zrealizuje prirážky z úveru ZORA (26), tento zisk sa bude oslobodzovať podľa uplatnenia schémy materských spoločnosti a dcérskych spoločností v Luxembursku, ktorá za určitých podmienok umožňuje oslobodiť príjmy vytvárané účasťami na základnom imaní iných spoločností. Sprostredkovateľský subjekt sa takisto nezdaňuje, keďže zisky dosiahnuté pri konverzii úveru ZORA (prirážky z úveru ZORA) sa kompenzujú stratou v rovnakej výške vyplývajúcej z forwardovej zmluvy (27). Z uvedeného nakoniec vyplýva, že prirážky z úveru ZORA sa odpočítavajú na úrovni dcérskej spoločnosti a že zodpovedajúca suma sa už nezdaňuje na úrovni holdingovej spoločnosti, keďže sa považuje za príjem oslobodený od dane. Prirážky z úveru ZORA, ktoré predstavujú prakticky celé zisky dosiahnuté dcérskou spoločnosťou počas trvania úveru ZORA, preto unikajú zdaneniu v Luxembursku (28).

26

27

28

| (27) | Štruktúra uvedená v odôvodnení 23 až 26 je znázornená na obrázku Figure 1.

  Obrázok 1


  Ilustrácia štruktúr vytvorených na základe dotknutých záväzných stanovísk




  Sprostredkovatel’skáspoločnost’
  Forwardová zmluva
  Zisky
  Akcie (predstavujúce prirážky z úveru ZORA)
  Úvery ZORA
  Akcie (predstavujúce prirážky z úveru ZORA)
  Aktíva
  Dcérskaspoločnost’
  Holdingováspoločnost’ |
| --- | --- |

(27)

Štruktúra uvedená v odôvodnení 23 až 26 je znázornená na obrázku Figure 1.

Obrázok 1

Obrázok 1

Ilustrácia štruktúr vytvorených na základe dotknutých záväzných stanovísk

Ilustrácia štruktúr vytvorených na základe dotknutých záväzných stanovísk

Sprostredkovatel’skáspoločnost’

Forwardová zmluva

Zisky

Akcie (predstavujúce prirážky z úveru ZORA)

Úvery ZORA

Akcie (predstavujúce prirážky z úveru ZORA)

Aktíva

Dcérskaspoločnost’

Holdingováspoločnost’

2.2.2.   PREDSTAVENIE DOTKNUTÝCH ZÁVÄZNÝCH STANOVÍSK

| (28) | Toto zdaňovanie bolo schválené v prípade dvoch súborov záväzných stanovísk týkajúcich sa dvoch rozličných štruktúr vytvorených spoločnosťou Engie. |
| --- | --- |

(28)

Toto zdaňovanie bolo schválené v prípade dvoch súborov záväzných stanovísk týkajúcich sa dvoch rozličných štruktúr vytvorených spoločnosťou Engie.

| (29) | Prvý súbor záväzných stanovísk sa týka prevodu činností súvisiacich s nákupom, predajom a obchodovaním so skvapalneným zemným plynom a plynovými derivátmi (ďalej len „činnosť súvisiaca so skvapalneným zemným plynom“) (29) luxemburskej spoločnosti Suez LNG Trading S.A. (ďalej len „LNG Trading“) na spoločnosť LNG Supply. Obsahuje päť záväzných stanovísk vydaných luxemburskou daňovou správou ako odpoveď na žiadosti o záväzné stanovisko, ktoré predložil daňový poradca spoločnosti Engie (ďalej len „daňový poradca“) v mene rôznych spoločností skupiny Engie (spolu označené ako „záväzné stanoviská LNG“).






  1. | Prvé záväzné stanovisko bolo vydané 9. septembra 2008 (ďalej len „záväzné stanovisko LNG z roka 2008“). Nadväzuje na žiadosť o záväzné stanovisko predloženú v ten istý deň (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008“) týkajúcu sa zdaňovania zmlúv použitých na financovanie prevodu činnosti súvisiacej so skvapalneným zemným plynom zo spoločnosti LNG Trading na spoločnosť LNG Supply (úver ZORA LNG a forwardová zmluva LNG). Záväzné stanovisko z roka 2008 čiastočne zmenili a/alebo doplnili ďalšie záväzné stanoviská, ktoré vydala luxemburská daňová správa. |
| --- | --- | --- |

(29)

Prvý súbor záväzných stanovísk sa týka prevodu činností súvisiacich s nákupom, predajom a obchodovaním so skvapalneným zemným plynom a plynovými derivátmi (ďalej len „činnosť súvisiaca so skvapalneným zemným plynom“) (29) luxemburskej spoločnosti Suez LNG Trading S.A. (ďalej len „LNG Trading“) na spoločnosť LNG Supply. Obsahuje päť záväzných stanovísk vydaných luxemburskou daňovou správou ako odpoveď na žiadosti o záväzné stanovisko, ktoré predložil daňový poradca spoločnosti Engie (ďalej len „daňový poradca“) v mene rôznych spoločností skupiny Engie (spolu označené ako „záväzné stanoviská LNG“).

29

1.

Prvé záväzné stanovisko bolo vydané 9. septembra 2008 (ďalej len „záväzné stanovisko LNG z roka 2008“). Nadväzuje na žiadosť o záväzné stanovisko predloženú v ten istý deň (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008“) týkajúcu sa zdaňovania zmlúv použitých na financovanie prevodu činnosti súvisiacej so skvapalneným zemným plynom zo spoločnosti LNG Trading na spoločnosť LNG Supply (úver ZORA LNG a forwardová zmluva LNG). Záväzné stanovisko z roka 2008 čiastočne zmenili a/alebo doplnili ďalšie záväzné stanoviská, ktoré vydala luxemburská daňová správa.

| 2. | Žiadosť o záväzné stanovisko z 30. septembra 2008 týkajúca sa prevodu skutočného riadenia zo spoločnosti LNG Trading do Holandska. Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň. |
| --- | --- |

2.

Žiadosť o záväzné stanovisko z 30. septembra 2008 týkajúca sa prevodu skutočného riadenia zo spoločnosti LNG Trading do Holandska. Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň.

| 3. | Žiadosť o záväzné stanovisko z 3. marca 2009 (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2009“), ktorou sa čiastočne zmenila štruktúra vytvorená žiadosťou o záväzné stanovisko LNG z roka 2008. Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň. |
| --- | --- |

3.

Žiadosť o záväzné stanovisko z 3. marca 2009 (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2009“), ktorou sa čiastočne zmenila štruktúra vytvorená žiadosťou o záväzné stanovisko LNG z roka 2008. Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň.

| 4. | Žiadosť o záväzné stanovisko z 9. marca 2012 (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2012“), ktorou sa vysvetľujú určité účtovné pravidlá použité pri výpočte rozpätia, z ktorého sa zdaňuje spoločnosť LNG Supply. Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň. |
| --- | --- |

4.

Žiadosť o záväzné stanovisko z 9. marca 2012 (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2012“), ktorou sa vysvetľujú určité účtovné pravidlá použité pri výpočte rozpätia, z ktorého sa zdaňuje spoločnosť LNG Supply. Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň.

| 5. | Nakoniec žiadosť o záväzné stanovisko z 20. septembra 2013 s cieľom vysvetliť zdaňovanie čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG týkajúce sa konverzie“). Túto žiadosť o záväzné stanovisko potvrdila luxemburská daňová správa prostredníctvom listu z 13. marca 2014 (ďalej len „záväzné stanovisko LNG týkajúce sa konverzie“). |
| --- | --- |

5.

Nakoniec žiadosť o záväzné stanovisko z 20. septembra 2013 s cieľom vysvetliť zdaňovanie čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko LNG týkajúce sa konverzie“). Túto žiadosť o záväzné stanovisko potvrdila luxemburská daňová správa prostredníctvom listu z 13. marca 2014 (ďalej len „záväzné stanovisko LNG týkajúce sa konverzie“).

| (30) | Druhý súbor záväzných stanovísk sa týka prevodu činností súvisiacich so správou pokladnice a financovaním (ďalej len „činnosti súvisiace s financovaním a správou pokladnice“) (30) zo spoločnosti CEF na spoločnosť GSTM. Obsahuje dve záväzné stanoviská vydané luxemburskou daňovou správou ako odpoveď na žiadosti o záväzné stanovisko, ktoré predložil daňový poradca v mene rôznych spoločností skupiny Engie (spolu označené ako „záväzné stanoviská GSTM“).






  1. | Prvé záväzné stanovisko bolo vydané luxemburskou daňovou správou 9. februára 2010 (ďalej len „záväzné stanovisko GSTM z roka 2010“). Nadväzuje na žiadosť o záväzné stanovisko predloženú v ten istý deň (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010“) týkajúcu sa zdaňovania zmlúv použitých na financovanie prevodu činnosti súvisiacej s financovaním a správou pokladnice zo spoločnosti CEF na spoločnosť GSTM (úver ZORA GSTM a forwardová zmluva GSTM). |
| --- | --- | --- |

(30)

Druhý súbor záväzných stanovísk sa týka prevodu činností súvisiacich so správou pokladnice a financovaním (ďalej len „činnosti súvisiace s financovaním a správou pokladnice“) (30) zo spoločnosti CEF na spoločnosť GSTM. Obsahuje dve záväzné stanoviská vydané luxemburskou daňovou správou ako odpoveď na žiadosti o záväzné stanovisko, ktoré predložil daňový poradca v mene rôznych spoločností skupiny Engie (spolu označené ako „záväzné stanoviská GSTM“).

30

1.

Prvé záväzné stanovisko bolo vydané luxemburskou daňovou správou 9. februára 2010 (ďalej len „záväzné stanovisko GSTM z roka 2010“). Nadväzuje na žiadosť o záväzné stanovisko predloženú v ten istý deň (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010“) týkajúcu sa zdaňovania zmlúv použitých na financovanie prevodu činnosti súvisiacej s financovaním a správou pokladnice zo spoločnosti CEF na spoločnosť GSTM (úver ZORA GSTM a forwardová zmluva GSTM).

| 2. | Záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 doplnila žiadosť o záväzné stanovisko z 15. júna 2012 týkajúca sa, okrem iného, potenciálneho zvýšenia výšky úveru ZORA GSTM (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012“). Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň (ďalej len „záväzné stanovisko GSTM z roka 2012“). |
| --- | --- |

2.

Záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 doplnila žiadosť o záväzné stanovisko z 15. júna 2012 týkajúca sa, okrem iného, potenciálneho zvýšenia výšky úveru ZORA GSTM (ďalej len „žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012“). Túto žiadosť o záväzné stanovisko schválila luxemburská daňová správa v ten istý deň (ďalej len „záväzné stanovisko GSTM z roka 2012“).

| (31) | Holdingovou spoločnosťou uvedenou v štruktúre v záväznom stanovisku LNG je LNG Holding a holdingovou spoločnosťou uvedenou v štruktúre v záväznom stanovisku GSTM je CEF (spoločne označené ako „holdingové spoločnosti“). Sprostredkovateľskými subjektmi, ktoré poskytujú úvery ZORA, sú GDF Suez LNG (Luxembourg) S.à.r.l. (ďalej len „LNG Luxembourg“) a Electrabel Invest Luxembourg SA (ďalej len „EIL“, spoločne s LNG Luxembourg označované ako „veritelia“). Nakoniec dcérske spoločnosti, ktoré nadobúdajú a prevádzkujú činnosť súvisiacu so skvapalneným zemným plynom a činnosť súvisiacu s financovaním a správou pokladnice, sú LNG Supply a GSTM (spoločne označované ako „dcérske spoločnosti“). |
| --- | --- |

(31)

Holdingovou spoločnosťou uvedenou v štruktúre v záväznom stanovisku LNG je LNG Holding a holdingovou spoločnosťou uvedenou v štruktúre v záväznom stanovisku GSTM je CEF (spoločne označené ako „holdingové spoločnosti“). Sprostredkovateľskými subjektmi, ktoré poskytujú úvery ZORA, sú GDF Suez LNG (Luxembourg) S.à.r.l. (ďalej len „LNG Luxembourg“) a Electrabel Invest Luxembourg SA (ďalej len „EIL“, spoločne s LNG Luxembourg označované ako „veritelia“). Nakoniec dcérske spoločnosti, ktoré nadobúdajú a prevádzkujú činnosť súvisiacu so skvapalneným zemným plynom a činnosť súvisiacu s financovaním a správou pokladnice, sú LNG Supply a GSTM (spoločne označované ako „dcérske spoločnosti“).

2.2.3.   PODROBNÝ OPIS ZÁVÄZNÝCH STANOVÍSK LNG

2.2.3.1.   
  Transakcie uvedené v záväzných stanoviskách LNG

Transakcie uvedené v záväzných stanoviskách LNG

| (32) | Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 budú do spoločnosti LNG Trading začlenené dve nové zdaniteľné luxemburské spoločnosti: LNG Luxembourg a LNG Supply. V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa uvádzalo, že činnosť súvisiaca so skvapalneným zemným plynom sa odpredá spoločnosti LNG Luxembourg, ktorá ju následne predá spoločnosti LNG Supply (31). Táto štruktúra však bola neskôr zmenená: podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2009 spoločnosť CEF najprv nadobudla akcie spoločnosti LNG Trading a až potom začlenila LNG Luxembourg, LNG Supply a LNG Holding. LNG Holding tak v štruktúre (32) prevzala úlohu spoločnosti LNG Trading (33). |
| --- | --- |

(32)

Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 budú do spoločnosti LNG Trading začlenené dve nové zdaniteľné luxemburské spoločnosti: LNG Luxembourg a LNG Supply. V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa uvádzalo, že činnosť súvisiaca so skvapalneným zemným plynom sa odpredá spoločnosti LNG Luxembourg, ktorá ju následne predá spoločnosti LNG Supply (31). Táto štruktúra však bola neskôr zmenená: podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2009 spoločnosť CEF najprv nadobudla akcie spoločnosti LNG Trading a až potom začlenila LNG Luxembourg, LNG Supply a LNG Holding. LNG Holding tak v štruktúre (32) prevzala úlohu spoločnosti LNG Trading (33).

31

32

33

| (33) | Štruktúra bola implementovaná nasledujúcim spôsobom:






  1. | LNG Supply nadobúda obchodnú činnosť spoločnosti LNG Trading (činnosť súvisiacu so skvapalneným zemným plynom) za odhadovanú cenu približne 750 miliónov USD; |
| --- | --- | --- |

(33)

Štruktúra bola implementovaná nasledujúcim spôsobom:

1.

LNG Supply nadobúda obchodnú činnosť spoločnosti LNG Trading (činnosť súvisiacu so skvapalneným zemným plynom) za odhadovanú cenu približne 750 miliónov USD;

| 2. | LNG Supply financuje kúpnu cenu prostredníctvom bezúročného, povinne konvertibilného úveru na obdobie 15 rokov denominovaného v USD (úver ZORA LNG), ktorý poskytla spoločnosť LNG Luxembourg. Pri jeho konverzii (34) spoločnosť LNG Supply vydá akcie (ďalej len „akcie LNG Supply“), ktoré obsahujú nominálnu výšku úveru ZORA zvýšenú alebo zníženú o prirážku z úveru ZORA; |
| --- | --- |

2.

LNG Supply financuje kúpnu cenu prostredníctvom bezúročného, povinne konvertibilného úveru na obdobie 15 rokov denominovaného v USD (úver ZORA LNG), ktorý poskytla spoločnosť LNG Luxembourg. Pri jeho konverzii (34) spoločnosť LNG Supply vydá akcie (ďalej len „akcie LNG Supply“), ktoré obsahujú nominálnu výšku úveru ZORA zvýšenú alebo zníženú o prirážku z úveru ZORA;

34

| 3. | Tak LNG Luxembourg financuje investíciu do úveru ZORA LNG prostredníctvom forwardovej zmluvy LNG uzatvorenej so spoločnosťou LNG Holding. Podľa tejto zmluvy sa LNG Luxembourg zaväzuje postúpiť spoločnosti LNG Holding akcie spoločnosti LNG Supply. Cena akcií LNG Supply zodpovedá nominálnej hodnote úveru ZORA LNG (35). |
| --- | --- |

3.

Tak LNG Luxembourg financuje investíciu do úveru ZORA LNG prostredníctvom forwardovej zmluvy LNG uzatvorenej so spoločnosťou LNG Holding. Podľa tejto zmluvy sa LNG Luxembourg zaväzuje postúpiť spoločnosti LNG Holding akcie spoločnosti LNG Supply. Cena akcií LNG Supply zodpovedá nominálnej hodnote úveru ZORA LNG (35).

35

2.2.3.2.   
  Zmluvy podpísané medzi stranami

Zmluvy podpísané medzi stranami

| (34) | Luxembursko predložilo kópiu zmlúv, v ktorých sa vysvetľuje uskutočnenie transakcií opísaných v záväznom stanovisku LNG uskutočnených spoločnosťou Engie:






  1. | zmluvu o prevode činnosti uzatvorenú medzi LNG Trading a LNG Supply 30. októbra 2009 (ďalej len „zmluva o prevode LNG“) (36), podľa ktorej sa prvá spoločnosť zaväzuje previesť druhej spoločnosti činnosť súvisiacu so skvapalneným zemným plynom za cenu 657 miliónov USD (37) výmenou za dve zmenky vydané spoločnosťou LNG Supply (ako dlžník) v prospech spoločnosti LNG Trading (ako veriteľ), ktorých sumy sú 11 000 000 USD a 646 000 000 USD (38); |
| --- | --- | --- |

(34)

Luxembursko predložilo kópiu zmlúv, v ktorých sa vysvetľuje uskutočnenie transakcií opísaných v záväznom stanovisku LNG uskutočnených spoločnosťou Engie:

1.

zmluvu o prevode činnosti uzatvorenú medzi LNG Trading a LNG Supply 30. októbra 2009 (ďalej len „zmluva o prevode LNG“) (36), podľa ktorej sa prvá spoločnosť zaväzuje previesť druhej spoločnosti činnosť súvisiacu so skvapalneným zemným plynom za cenu 657 miliónov USD (37) výmenou za dve zmenky vydané spoločnosťou LNG Supply (ako dlžník) v prospech spoločnosti LNG Trading (ako veriteľ), ktorých sumy sú 11 000 000 USD a 646 000 000 USD (38);

36

37

38

| 2. | zmluvu o bezúročnom, povinne konvertibilnom úvere uzatvorenú medzi spoločnosťou LNG Luxembourg a spoločnosťou LNG Supply 30. októbra 2009 (ďalej len „zmluva ZORA LNG“) (39). Podľa tejto zmluvy spoločnosť LNG Luxembourg poskytuje spoločnosti LNG Supply (40) úver splatný v akciách LNG Supply (41). Maximálna dĺžka trvania úveru je 15 rokov. Úver bude splatný 30. októbra 2024 (42). Na konci tohto obdobia sa úver premení na akcie s výnimkou prípadu, ak konverziu už predtým zrealizovala ktorákoľvek strana s písomným súhlasom druhej strany (43). „Emisná cena“ úveru je 646 miliónov USD (44). Konverzná cena sa rovná „emisnej cene“ zvýšenej o prirážky z úveru ZORA kumulované k dátumu konverzie (45). Ako sa uvádza v bode 2.2.3.6, úver ZORA LNG sa čiastočne konvertoval v roku 2014; |
| --- | --- |

2.

zmluvu o bezúročnom, povinne konvertibilnom úvere uzatvorenú medzi spoločnosťou LNG Luxembourg a spoločnosťou LNG Supply 30. októbra 2009 (ďalej len „zmluva ZORA LNG“) (39). Podľa tejto zmluvy spoločnosť LNG Luxembourg poskytuje spoločnosti LNG Supply (40) úver splatný v akciách LNG Supply (41). Maximálna dĺžka trvania úveru je 15 rokov. Úver bude splatný 30. októbra 2024 (42). Na konci tohto obdobia sa úver premení na akcie s výnimkou prípadu, ak konverziu už predtým zrealizovala ktorákoľvek strana s písomným súhlasom druhej strany (43). „Emisná cena“ úveru je 646 miliónov USD (44). Konverzná cena sa rovná „emisnej cene“ zvýšenej o prirážky z úveru ZORA kumulované k dátumu konverzie (45). Ako sa uvádza v bode 2.2.3.6, úver ZORA LNG sa čiastočne konvertoval v roku 2014;

39

40

41

42

43

44

45

| 3. | predplatenú termínovanú zmluvu o kúpe akcií uzatvorenú medzi spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou LNG Luxembourg k tomu istému dátumu (46). Podľa tejto zmluvy spoločnosť LNG Holding kupuje všetky práva spoločnosti LNG Luxembourg na akcie LNG Supply za cenu 646 miliónov USD (47), teda za rovnakú sumu, ako je „emisná cena“ úveru ZORA LNG. Akcie LNG Supply sa postúpia spoločnosti LNG Holding k dátumu ich emisie (48). |
| --- | --- |

3.

predplatenú termínovanú zmluvu o kúpe akcií uzatvorenú medzi spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou LNG Luxembourg k tomu istému dátumu (46). Podľa tejto zmluvy spoločnosť LNG Holding kupuje všetky práva spoločnosti LNG Luxembourg na akcie LNG Supply za cenu 646 miliónov USD (47), teda za rovnakú sumu, ako je „emisná cena“ úveru ZORA LNG. Akcie LNG Supply sa postúpia spoločnosti LNG Holding k dátumu ich emisie (48).

46

47

48

2.2.3.3.   
  Zdaňovanie spoločnosti LNG Supply

Zdaňovanie spoločnosti LNG Supply

| (35) | Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, ktorú schválila luxemburská daňová správa, ročné zisky dosahované spoločnosťou LNG Supply sa budú rovnať rozpätiu, ktoré sa dohodlo s luxemburskou daňovou správou (ďalej len „rozpätie LNG“). Spoločnosť LNG Supply sa preto bude zdaňovať iba z tohto rozpätia. Rozdiel medzi ziskom, ktorý spoločnosť LNG Supply skutočne dosiahne každý rok, a rozpätím LNG (prirážky z úveru ZORA) sa považuje za odpočítateľný náklad spojený s úverom ZORA LNG (49). |
| --- | --- |

(35)

Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, ktorú schválila luxemburská daňová správa, ročné zisky dosahované spoločnosťou LNG Supply sa budú rovnať rozpätiu, ktoré sa dohodlo s luxemburskou daňovou správou (ďalej len „rozpätie LNG“). Spoločnosť LNG Supply sa preto bude zdaňovať iba z tohto rozpätia. Rozdiel medzi ziskom, ktorý spoločnosť LNG Supply skutočne dosiahne každý rok, a rozpätím LNG (prirážky z úveru ZORA) sa považuje za odpočítateľný náklad spojený s úverom ZORA LNG (49).

49

| (36) | V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa rozpätie LNG stanovilo na sumu zodpovedajúcu „celkovému čistému rozpätiu vo výške [1/(50 – 100) %] hodnoty hrubých aktív uvedenej v súvahe spoločnosti [LNG Supply], pričom však toto čisté obchodné rozpätie nie je nižšie ako [0,0 – 0,50] % hrubého ročného obratu spoločnosti“ (50). Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 „rozpätie [LNG] sa bude považovať za rozpätie zodpovedajúce princípu nezávislého vzťahu“, lebo spoločnosť LNG Supply „pri svojej činnosti neznáša devízové riziko ani riziko spojené s nedobytnými pohľadávkami“ (51). V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa tiež uvádza, že „hrubý príjem [spoločnosti LNG Supply] po odpočítaní všetkých znášaných prevádzkových výdavkov a nákladov na úver ZORA sa približne rovná rozpätiu [spoločnosti LNG]“ (52). |
| --- | --- |

(36)

V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa rozpätie LNG stanovilo na sumu zodpovedajúcu „celkovému čistému rozpätiu vo výške [1/(50 – 100) %] hodnoty hrubých aktív uvedenej v súvahe spoločnosti [LNG Supply], pričom však toto čisté obchodné rozpätie nie je nižšie ako [0,0 – 0,50] % hrubého ročného obratu spoločnosti“ (50). Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 „rozpätie [LNG] sa bude považovať za rozpätie zodpovedajúce princípu nezávislého vzťahu“, lebo spoločnosť LNG Supply „pri svojej činnosti neznáša devízové riziko ani riziko spojené s nedobytnými pohľadávkami“ (51). V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa tiež uvádza, že „hrubý príjem [spoločnosti LNG Supply] po odpočítaní všetkých znášaných prevádzkových výdavkov a nákladov na úver ZORA sa približne rovná rozpätiu [spoločnosti LNG]“ (52).

celkovému čistému rozpätiu vo výške [1/(50 – 100) %] hodnoty hrubých aktív uvedenej v súvahe spoločnosti [LNG Supply], pričom však toto čisté obchodné rozpätie nie je nižšie ako [0,0 – 0,50] % hrubého ročného obratu spoločnosti

50

rozpätie [LNG] sa bude považovať za rozpätie zodpovedajúce princípu nezávislého vzťahu

pri svojej činnosti neznáša devízové riziko ani riziko spojené s nedobytnými pohľadávkami

51

hrubý príjem [spoločnosti LNG Supply] po odpočítaní všetkých znášaných prevádzkových výdavkov a nákladov na úver ZORA sa približne rovná rozpätiu [spoločnosti LNG]

52

| (37) | Inými slovami, pred konverziou úveru ZORA sa ročný zdaniteľný príjem spoločnosti LNG Supply obmedzuje na rozpätie LNG. Konverzia nemá vplyv na ročný zdaniteľný príjem spoločnosti LNG Supply, keďže spoločnosť LNG Supply každý rok pred konverziou odpočítala sumu prirážok z úveru ZORA. |
| --- | --- |

(37)

Inými slovami, pred konverziou úveru ZORA sa ročný zdaniteľný príjem spoločnosti LNG Supply obmedzuje na rozpätie LNG. Konverzia nemá vplyv na ročný zdaniteľný príjem spoločnosti LNG Supply, keďže spoločnosť LNG Supply každý rok pred konverziou odpočítala sumu prirážok z úveru ZORA.

2.2.3.4.   
  Zdaňovanie spoločnosti LNG Luxembourg

Zdaňovanie spoločnosti LNG Luxembourg

| (38) | V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, ktorú schválila luxemburská daňová správa, sa počas trvania úveru ZORA umožňuje spoločnosti LNG Luxembourg buď zachovať v účtovnej závierke hodnotu úveru ZORA na jeho účtovnej hodnote (53), alebo zvýšiť (či znížiť) jeho hodnotu z jeho nadobúdacej ceny až na cenu pri predčasnom splatení (54). Počas trvania úveru ZORA LNG sa preto spoločnosť LNG Luxembourg môže rozhodnúť, že nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad, ktorý súvisí s úverom ZORA. Ako sa uvádza v odôvodnení 52 nižšie, spoločnosť LNG Luxembourg sa rozhodla, že zachová vykazovanie úveru ZORA na jeho účtovnej hodnote. |
| --- | --- |

(38)

V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, ktorú schválila luxemburská daňová správa, sa počas trvania úveru ZORA umožňuje spoločnosti LNG Luxembourg buď zachovať v účtovnej závierke hodnotu úveru ZORA na jeho účtovnej hodnote (53), alebo zvýšiť (či znížiť) jeho hodnotu z jeho nadobúdacej ceny až na cenu pri predčasnom splatení (54). Počas trvania úveru ZORA LNG sa preto spoločnosť LNG Luxembourg môže rozhodnúť, že nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad, ktorý súvisí s úverom ZORA. Ako sa uvádza v odôvodnení 52 nižšie, spoločnosť LNG Luxembourg sa rozhodla, že zachová vykazovanie úveru ZORA na jeho účtovnej hodnote.

53

54

| (39) | Pri konverzii spoločnosť LNG Luxembourg dostane akcie LNG Supply, ktorých hodnota bude zahŕňať emisnú cenu úveru ZORA plus súčet prirážok z úveru ZORA ku dňu konverzie. Podľa žiadosti o záväzné stanovisko z roka 2008 sa konverzia riadi odchylným režimom stanoveným v článku 22a zákona o dani z príjmu (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu, ďalej len „zákon LIR“), okrem prípadu, keď sa LNG Supply rozhodne ho neuplatňovať (55). Podľa tohto ustanovenia konverzia úveru na akcie nevedie k zdaniteľným kapitálovým ziskom (56). Preto prirážky z úveru ZORA, ktoré dostala spoločnosť LNG Luxembourg pri konverzii, nebudú pri konverzii zdaňované (57). |
| --- | --- |

(39)

Pri konverzii spoločnosť LNG Luxembourg dostane akcie LNG Supply, ktorých hodnota bude zahŕňať emisnú cenu úveru ZORA plus súčet prirážok z úveru ZORA ku dňu konverzie. Podľa žiadosti o záväzné stanovisko z roka 2008 sa konverzia riadi odchylným režimom stanoveným v článku 22a zákona o dani z príjmu (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu, ďalej len „zákon LIR“), okrem prípadu, keď sa LNG Supply rozhodne ho neuplatňovať (55). Podľa tohto ustanovenia konverzia úveru na akcie nevedie k zdaniteľným kapitálovým ziskom (56). Preto prirážky z úveru ZORA, ktoré dostala spoločnosť LNG Luxembourg pri konverzii, nebudú pri konverzii zdaňované (57).

loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu

55

56

57

2.2.3.5.   
  Zdaňovanie spoločnosti LNG Holding

Zdaňovanie spoločnosti LNG Holding

| (40) | Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, ktorú schválila luxemburská daňová správa, spoločnosť LNG Holding zaúčtuje prijatú platbu podľa forwardovej zmluvy v položke „finančný investičný majetok“ (58). V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa uvádza, že tieto aktíva „sa ohodnocujú a budú sa ohodnocovať na základe ceny nákladov“ (59). Spoločnosť LNG Holding preto nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad pred konverziou úveru ZORA a prevodom nových akcií vydaných LNG Supply, ktorý uskutočnila spoločnosť LNG Luxembourg. |
| --- | --- |

(40)

Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, ktorú schválila luxemburská daňová správa, spoločnosť LNG Holding zaúčtuje prijatú platbu podľa forwardovej zmluvy v položke „finančný investičný majetok“ (58). V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa uvádza, že tieto aktíva „sa ohodnocujú a budú sa ohodnocovať na základe ceny nákladov“ (59). Spoločnosť LNG Holding preto nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad pred konverziou úveru ZORA a prevodom nových akcií vydaných LNG Supply, ktorý uskutočnila spoločnosť LNG Luxembourg.

58

sa ohodnocujú a budú sa ohodnocovať na základe ceny nákladov

59

| (41) | V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa tiež žiada o potvrdenie skutočnosti, že „na účely článku 166 zákona LIR [...] účasť, ktorú zakúpila [spoločnosť LNG Holding] podľa forwardovej zmluvy [LNG], sa bude posudzovať ako taká

  od okamihu uzatvorenia forwardovej zmluvy [LNG]
  “ (60)
  a že „akýkoľvek príjem (dividendy a kapitálové zisky), ktorý dosahujú luxemburské spoločnosti alebo ktorý od nich pochádza, bude na základe článku 166 zákona LIR oslobodený od dane“ (61). Ako sa uvádza v oddiele 2.3.2, článok 166 zákona LIR je ustanovením zákona o dani z príjmu, ktorým sa v Luxembursku upravuje oslobodenie od dane z príjmu z účasti. Podľa tohto systému oslobodenia od dane z príjmu z účasti sa oslobodzujú od dane príjmy, ktoré pochádzajú z účasti v iných subjektoch, ako sú akcie, ak sú splnené isté podmienky. |
| --- | --- |

(41)

V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 sa tiež žiada o potvrdenie skutočnosti, že „na účely článku 166 zákona LIR [...] účasť, ktorú zakúpila [spoločnosť LNG Holding] podľa forwardovej zmluvy [LNG], sa bude posudzovať ako taká

  od okamihu uzatvorenia forwardovej zmluvy [LNG]
  “ (60)
  a že „akýkoľvek príjem (dividendy a kapitálové zisky), ktorý dosahujú luxemburské spoločnosti alebo ktorý od nich pochádza, bude na základe článku 166 zákona LIR oslobodený od dane“ (61). Ako sa uvádza v oddiele 2.3.2, článok 166 zákona LIR je ustanovením zákona o dani z príjmu, ktorým sa v Luxembursku upravuje oslobodenie od dane z príjmu z účasti. Podľa tohto systému oslobodenia od dane z príjmu z účasti sa oslobodzujú od dane príjmy, ktoré pochádzajú z účasti v iných subjektoch, ako sú akcie, ak sú splnené isté podmienky.

na účely článku 166 zákona LIR [...] účasť, ktorú zakúpila [spoločnosť LNG Holding] podľa forwardovej zmluvy [LNG], sa bude posudzovať ako taká

od okamihu uzatvorenia forwardovej zmluvy [LNG]

60

a že „akýkoľvek príjem (dividendy a kapitálové zisky), ktorý dosahujú luxemburské spoločnosti alebo ktorý od nich pochádza, bude na základe článku 166 zákona LIR oslobodený od dane

61

| (42) | Zdaniteľné príjmy spojené s vlastníctvom akcií LNG Supply vydaných v rámci konverzie úveru ZORA LNG preto budú oslobodené od dane na úrovni spoločnosti LNG Holding, pokiaľ budú splnené podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR. |
| --- | --- |

(42)

Zdaniteľné príjmy spojené s vlastníctvom akcií LNG Supply vydaných v rámci konverzie úveru ZORA LNG preto budú oslobodené od dane na úrovni spoločnosti LNG Holding, pokiaľ budú splnené podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR.

2.2.3.6.   
  Záväzné stanovisko LNG týkajúce sa konverzie

Záväzné stanovisko LNG týkajúce sa konverzie

| (43) | Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG týkajúcej sa konverzie a schválenej luxemburskou daňovou správou mala spoločnosť Engie vykonať prvú čiastočnú konverziu úveru ZORA LNG za akcie k tomuto dňu v odhadovanej výške [300 – 400] miliónov USD. V deň konverzie sa malo prijať rozhodnutie o znížení nominálnej hodnoty kapitálu spoločnosti LNG Supply o sumu rovnajúcu sa sume v okamihu konverzie. Podľa žiadosti o záväzné stanovisko „pokiaľ ide o [spoločnosť LNG Luxembourg], čiastočná konverzia úveru ZORA nemá žiadny vplyv na zdaňovanie“ (62). „Z dôvodu zníženia kapitálu [spoločnosti LNG Supply] [spoločnosť LNG Holding] zaúčtuje zisk zodpovedajúci rozdielu medzi nominálnou hodnotou vymenených akcií a výškou konverzie. Tento zisk bude viditeľný v účtovných knihách [spoločnosti LNG Holding] a vzťahuje sa naň oslobodenie od dane z príjmu z účasti“ (63). Preto bude zisk dosiahnutý spoločnosťou LNG Holding v okamihu zrušenia akcií z dôvodu zníženia kapitálu oslobodený od dane. Tento zisk zodpovedá výške prirážok z úveru ZORA zahrnutých do akcií LNG Supply, ktoré pri konverzii dostala spoločnosť LNG Holding. |
| --- | --- |

(43)

Podľa žiadosti o záväzné stanovisko LNG týkajúcej sa konverzie a schválenej luxemburskou daňovou správou mala spoločnosť Engie vykonať prvú čiastočnú konverziu úveru ZORA LNG za akcie k tomuto dňu v odhadovanej výške [300 – 400] miliónov USD. V deň konverzie sa malo prijať rozhodnutie o znížení nominálnej hodnoty kapitálu spoločnosti LNG Supply o sumu rovnajúcu sa sume v okamihu konverzie. Podľa žiadosti o záväzné stanovisko „pokiaľ ide o [spoločnosť LNG Luxembourg], čiastočná konverzia úveru ZORA nemá žiadny vplyv na zdaňovanie“ (62). „Z dôvodu zníženia kapitálu [spoločnosti LNG Supply] [spoločnosť LNG Holding] zaúčtuje zisk zodpovedajúci rozdielu medzi nominálnou hodnotou vymenených akcií a výškou konverzie. Tento zisk bude viditeľný v účtovných knihách [spoločnosti LNG Holding] a vzťahuje sa naň oslobodenie od dane z príjmu z účasti“ (63). Preto bude zisk dosiahnutý spoločnosťou LNG Holding v okamihu zrušenia akcií z dôvodu zníženia kapitálu oslobodený od dane. Tento zisk zodpovedá výške prirážok z úveru ZORA zahrnutých do akcií LNG Supply, ktoré pri konverzii dostala spoločnosť LNG Holding.

pokiaľ ide o [spoločnosť LNG Luxembourg], čiastočná konverzia úveru ZORA nemá žiadny vplyv na zdaňovanie

62

Z dôvodu zníženia kapitálu [spoločnosti LNG Supply] [spoločnosť LNG Holding] zaúčtuje zisk zodpovedajúci rozdielu medzi nominálnou hodnotou vymenených akcií a výškou konverzie. Tento zisk bude viditeľný v účtovných knihách [spoločnosti LNG Holding] a vzťahuje sa naň oslobodenie od dane z príjmu z účasti

63

2.2.3.7.   
  Realizácia záväzných stanovísk LNG

Realizácia záväzných stanovísk LNG

| (44) | Daňové priznania, ktoré predložilo Luxembursko, odzrkadľujú systém zdaňovania, ktorému podliehali spoločnosti, ktorých sa týkajú transakcie uvedené v záväzných stanoviskách LNG. |
| --- | --- |

(44)

Daňové priznania, ktoré predložilo Luxembursko, odzrkadľujú systém zdaňovania, ktorému podliehali spoločnosti, ktorých sa týkajú transakcie uvedené v záväzných stanoviskách LNG.

2.2.3.7.1.   Spoločnosť LNG Supply

Spoločnosť LNG Supply

| (45) | V riadnej účtovnej závierke spoločnosti LNG Supply za rok 2010 sa uvádza, že „zmluva o úvere povinne konvertibilnom na akcie medzi LNG Luxembourg a LNG Supply“ sa uzatvorila v roku 2009 na sumu 646 miliónov USD a na obdobie 15 rokov od 30. októbra 2009 (64). |
| --- | --- |

(45)

V riadnej účtovnej závierke spoločnosti LNG Supply za rok 2010 sa uvádza, že „zmluva o úvere povinne konvertibilnom na akcie medzi LNG Luxembourg a LNG Supply“ sa uzatvorila v roku 2009 na sumu 646 miliónov USD a na obdobie 15 rokov od 30. októbra 2009 (64).

zmluva o úvere povinne konvertibilnom na akcie medzi LNG Luxembourg a LNG Supply

64

| (46) | Úver ZORA LNG sa v súvahe uvádza na strane pasív a zahŕňa sa do daňového priznania spoločnosti LNG Supply vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA (646 miliónov USD) od roku 2009 do roku 2013 (65). V roku 2014 sa suma znížila o 193,8 milióna USD na [300 – 600] milióna USD po čiastočnej konverzii vykonanej počas roka (66). |
| --- | --- |

(46)

Úver ZORA LNG sa v súvahe uvádza na strane pasív a zahŕňa sa do daňového priznania spoločnosti LNG Supply vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA (646 miliónov USD) od roku 2009 do roku 2013 (65). V roku 2014 sa suma znížila o 193,8 milióna USD na [300 – 600] milióna USD po čiastočnej konverzii vykonanej počas roka (66).

65

66

| (47) | Výška medziročných prirážok z úveru ZORA sa za každý rok zaznamenáva v súvahe spoločnosti LNG Supply (67) na strane pasív ako finančný dlh LNG Supply (68) ako protihodnota k zodpovedajúcemu výdavku uvedenému vo výkaze ziskov a strát. V dôsledku toho sa táto suma odpočítala zo zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Supply. V tabuľke Tableau 1 sa uvádza súčet prirážok z úveru ZORA uvedených v daňových priznaniach spoločnosti LNG Supply. Zníženie súčtu prirážok z úveru ZORA o 193,8 milióna USD v roku 2014 nastalo v dôsledku vplyvu čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG, ktorá bola navyše čiastočne kompenzovaná dodatočnými prirážkami z úveru ZORA za rok (69).

  Tabuľka 1


  Súčet prirážok z úveru ZORA uvedených v daňových priznaniach spoločnosti LNG Supply | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Súčet prirážok z úveru ZORA (v miliónoch USD) | 10,9 | 46,8 | 165,6 | [350 – 400] | [650 – 700] | [450 – 550] | 0 | 0 |

(47)

Výška medziročných prirážok z úveru ZORA sa za každý rok zaznamenáva v súvahe spoločnosti LNG Supply (67) na strane pasív ako finančný dlh LNG Supply (68) ako protihodnota k zodpovedajúcemu výdavku uvedenému vo výkaze ziskov a strát. V dôsledku toho sa táto suma odpočítala zo zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Supply. V tabuľke Tableau 1 sa uvádza súčet prirážok z úveru ZORA uvedených v daňových priznaniach spoločnosti LNG Supply. Zníženie súčtu prirážok z úveru ZORA o 193,8 milióna USD v roku 2014 nastalo v dôsledku vplyvu čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG, ktorá bola navyše čiastočne kompenzovaná dodatočnými prirážkami z úveru ZORA za rok (69).

67

68

69

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Súčet prirážok z úveru ZORA uvedených v daňových priznaniach spoločnosti LNG Supply

Súčet prirážok z úveru ZORA uvedených v daňových priznaniach spoločnosti LNG Supply

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Súčet prirážok z úveru ZORA (v miliónoch USD)

10,9

46,8

165,6

[350 – 400]

[650 – 700]

[450 – 550]

0

0

| (48) | LNG Supply sa zdaňuje z rozpätia LNG. Ako sa uvádza na obrázku Figure 2, rozpätie LNG za rok 2011 (70) sa stanovilo na [1/(50 – 100) %] celkovej priemernej výšky aktív spoločnosti s minimálnym ročným hrubým obratom [0,0 – 0,50] % v súlade so záväzným stanoviskom LNG z roka 2008. Priemerná výška aktív, ktorými sa financuje úver ZORA, sa v roku 2011 zvýšila na 752 703 699 USD. Preto sa rozpätie [1/(50 – 100) %] zvýšilo na [100 000 – 150 000] USD. Obrat dosiahol 1 573 579 569 USD. Preto sa rozpätie [0,0 – 0,50] %ov tejto sumy zvýšilo na [3 500 000 – 4 000 000] USD. V dôsledku uvedeného sa táto suma považovala za zdaniteľný príjem spoločnosti LNG Supply za obdobie 2011 (71). Spoločnosť LNG Supply takto zaplatila daň z príjmu právnických osôb za účtovný rok 2011 [500 000 – 1 500 000] EUR (72).

  Obrázok 2


  Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Supply podrobne uvedený v prílohe 3 k daňovému priznaniu za rok 2011

  Prirážka z úveru Zora
  Výška prirážky z úveru Zora uvedená účtovných závierkach nie je v súlade s predchádzajúcimi dohodami podpísanými daňovými úradmi 9. septembra 2008 a v marci 2012.
  S cieľom zohľadniť správnu sumu sa následne vystavila daňová bilancia. V skutočnosti sa podľa tejto predbežnej dohody nezdaňuje rozpätie tejto spoločnosti (pozri nižšie).
  Výpočet rozpätia
  Čisté rozpätie [1/(50 – 100) %] hodnoty hrubých aktív (t. z. priemerná hodnota aktív financujúcich úver Zora) s minimálnou hodnotou [0,0 – 0,5 %] hrubého obratu vyplývajúceho z aktív, ktoré sa previedli na Spoločnosť (t. z. celkový príjem Spoločnosti)
  Minimálne rozpätie









  Celkový výnos | Miera | Začiatok | Ukončenie | Minimálne rozpätie (USD) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 573 579 569 | [0,0 – 0,5 %] | 1/1/11 | 31/12/11 | [3 500 000 – 4 000 000 ] |

(48)

LNG Supply sa zdaňuje z rozpätia LNG. Ako sa uvádza na obrázku Figure 2, rozpätie LNG za rok 2011 (70) sa stanovilo na [1/(50 – 100) %] celkovej priemernej výšky aktív spoločnosti s minimálnym ročným hrubým obratom [0,0 – 0,50] % v súlade so záväzným stanoviskom LNG z roka 2008. Priemerná výška aktív, ktorými sa financuje úver ZORA, sa v roku 2011 zvýšila na 752 703 699 USD. Preto sa rozpätie [1/(50 – 100) %] zvýšilo na [100 000 – 150 000] USD. Obrat dosiahol 1 573 579 569 USD. Preto sa rozpätie [0,0 – 0,50] %ov tejto sumy zvýšilo na [3 500 000 – 4 000 000] USD. V dôsledku uvedeného sa táto suma považovala za zdaniteľný príjem spoločnosti LNG Supply za obdobie 2011 (71). Spoločnosť LNG Supply takto zaplatila daň z príjmu právnických osôb za účtovný rok 2011 [500 000 – 1 500 000] EUR (72).

70

71

72

Obrázok 2

Obrázok 2

Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Supply podrobne uvedený v prílohe 3 k daňovému priznaniu za rok 2011

Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Supply podrobne uvedený v prílohe 3 k daňovému priznaniu za rok 2011

Prirážka z úveru Zora

Výška prirážky z úveru Zora uvedená účtovných závierkach nie je v súlade s predchádzajúcimi dohodami podpísanými daňovými úradmi 9. septembra 2008 a v marci 2012.

S cieľom zohľadniť správnu sumu sa následne vystavila daňová bilancia. V skutočnosti sa podľa tejto predbežnej dohody nezdaňuje rozpätie tejto spoločnosti (pozri nižšie).

Výpočet rozpätia

Čisté rozpätie [1/(50 – 100) %] hodnoty hrubých aktív (t. z. priemerná hodnota aktív financujúcich úver Zora) s minimálnou hodnotou [0,0 – 0,5 %] hrubého obratu vyplývajúceho z aktív, ktoré sa previedli na Spoločnosť (t. z. celkový príjem Spoločnosti)

Minimálne rozpätie

Celkový výnos

Miera

Začiatok

Ukončenie

Minimálne rozpätie (USD)

1 573 579 569

[0,0 – 0,5 %]

1/1/11

31/12/11

[3 500 000 – 4 000 000 ]

Čisté obchodné rozpätie [1/(50 – 100) %] priemernej hodnoty aktív financujúcich úver Zora.

| Dátum | Úver Zora | |
| --- | --- | --- |
| 1/1/11 | 692 817 329 | (pozri daňové priznanie za rok 2010) |
| 31/12/2011 | 812 590 069 | |
| Spolu | 1 505 407 398 | |
| Priemer | 752 703 699 | |

Dátum

Úver Zora

1/1/11

692 817 329

(pozri daňové priznanie za rok 2010)

31/12/2011

812 590 069

Spolu

1 505 407 398

Priemer

752 703 699

| Úver Zora | Miera | Začiatok | Ukončenie | Rozpätie (USD) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 752 703 699 | [1/(50 – 100) %] | 1/1/11 | 31/12/11 | [100 000 – 150 000 ] |

Úver Zora

Miera

Začiatok

Ukončenie

Rozpätie (USD)

752 703 699

[1/(50 – 100) %]

1/1/11

31/12/11

[100 000 – 150 000 ]

| (49) | Podľa riadnej účtovnej závierky spoločnosti LNG Supply za rok 2014 sa čiastočná konverzia úveru ZORA LNG rozdelila „medzi časť nominálnej hodnoty a časť prirážok“ (73). Preto sa v roku 2014 nominálna hodnota úveru ZORA aj súčet prirážok z úveru ZORA znížili o 193,8 milióna USD (74). V septembri 2014 spoločnosť LNG Supply zvýšila svoj kapitál o 699,9 milióna USD (75) s cieľom čiastočne splatiť úver ZORA LNG. Akcie LNG Supply sa vydali v nominálnej hodnote a následne sa zrušili na základe zníženia kapitálu do výšky ich nominálnej hodnoty (76). Táto konverzia nemala vplyv na zdaňovanie spoločnosti LNG Supply. |
| --- | --- |

(49)

Podľa riadnej účtovnej závierky spoločnosti LNG Supply za rok 2014 sa čiastočná konverzia úveru ZORA LNG rozdelila „medzi časť nominálnej hodnoty a časť prirážok“ (73). Preto sa v roku 2014 nominálna hodnota úveru ZORA aj súčet prirážok z úveru ZORA znížili o 193,8 milióna USD (74). V septembri 2014 spoločnosť LNG Supply zvýšila svoj kapitál o 699,9 milióna USD (75) s cieľom čiastočne splatiť úver ZORA LNG. Akcie LNG Supply sa vydali v nominálnej hodnote a následne sa zrušili na základe zníženia kapitálu do výšky ich nominálnej hodnoty (76). Táto konverzia nemala vplyv na zdaňovanie spoločnosti LNG Supply.

medzi časť nominálnej hodnoty a časť prirážok

73

74

75

76

| (50) | V roku 2015, keď sa spoločnosť LNG Supply nachádzala v strate, prirážky z úveru ZORA zaznamenali záporné hodnoty do výšky [650 – 850] miliónov USD, čo v prvom rade viedlo k zníženiu zostávajúceho súčtu prirážok z úveru ZORA (o [450 – 550] USD) až na 0 USD a v druhom rade k zníženiu nominálnej hodnoty nesplateného úveru ZORA LNG až na [200 – 250] miliónov USD (77). |
| --- | --- |

(50)

V roku 2015, keď sa spoločnosť LNG Supply nachádzala v strate, prirážky z úveru ZORA zaznamenali záporné hodnoty do výšky [650 – 850] miliónov USD, čo v prvom rade viedlo k zníženiu zostávajúceho súčtu prirážok z úveru ZORA (o [450 – 550] USD) až na 0 USD a v druhom rade k zníženiu nominálnej hodnoty nesplateného úveru ZORA LNG až na [200 – 250] miliónov USD (77).

77

| (51) | V roku 2016 prirážky z úveru ZORA opäť zaznamenali negatívne hodnoty do výšky [100 – 200] miliónov USD, čo ešte viac znížilo nesplatený úver ZORA LNG na [100 – 200] miliónov USD (78). |
| --- | --- |

(51)

V roku 2016 prirážky z úveru ZORA opäť zaznamenali negatívne hodnoty do výšky [100 – 200] miliónov USD, čo ešte viac znížilo nesplatený úver ZORA LNG na [100 – 200] miliónov USD (78).

78

2.2.3.7.2.   Spoločnosť LNG Luxembourg

Spoločnosť LNG Luxembourg

| (52) | Podľa daňových priznaní spoločnosti LNG Luxembourg sa hodnota úveru ZORA LNG zachovala na jeho nominálnej úrovni (646 miliónov USD) až do jeho čiastočnej konverzie v roku 2014 (79) v súlade so záväzným stanoviskom LNG z roka 2008 (80). V daňovom priznaní spoločnosti LNG Luxembourg sa forwardová zmluva LNG tiež objavuje ako položka pasív v rovnakej hodnote (81). |
| --- | --- |

(52)

Podľa daňových priznaní spoločnosti LNG Luxembourg sa hodnota úveru ZORA LNG zachovala na jeho nominálnej úrovni (646 miliónov USD) až do jeho čiastočnej konverzie v roku 2014 (79) v súlade so záväzným stanoviskom LNG z roka 2008 (80). V daňovom priznaní spoločnosti LNG Luxembourg sa forwardová zmluva LNG tiež objavuje ako položka pasív v rovnakej hodnote (81).

79

80

81

| (53) | V roku 2014 sa v dôsledku čiastočnej konverzie hodnota úveru ZORA LNG (aktívum) a forwardovej zmluvy LNG (pasívum) znížila o 193,8 milióna USD a dosiahla úroveň 452,2 milióna USD, bez vplyvu na výkaz ziskov a strát (82). Spoločnosť LNG Luxembourg sa nerozhodla uplatniť článok 22a zákona LIR. |
| --- | --- |

(53)

V roku 2014 sa v dôsledku čiastočnej konverzie hodnota úveru ZORA LNG (aktívum) a forwardovej zmluvy LNG (pasívum) znížila o 193,8 milióna USD a dosiahla úroveň 452,2 milióna USD, bez vplyvu na výkaz ziskov a strát (82). Spoločnosť LNG Luxembourg sa nerozhodla uplatniť článok 22a zákona LIR.

82

| (54) | Ako sa uvádza v odôvodnení 50, v roku 2015 z dôvodu záporných hodnôt prirážok z úveru ZORA hodnota úveru ZORA LNG klesla na [300 – 600] miliónov USD. Spoločnosť LNG Luxembourg preto znížila hodnotu ZORA LNG o túto sumu a zároveň znížila hodnotu forwardovej zmluvy LNG na rovnakú úroveň (83). |
| --- | --- |

(54)

Ako sa uvádza v odôvodnení 50, v roku 2015 z dôvodu záporných hodnôt prirážok z úveru ZORA hodnota úveru ZORA LNG klesla na [300 – 600] miliónov USD. Spoločnosť LNG Luxembourg preto znížila hodnotu ZORA LNG o túto sumu a zároveň znížila hodnotu forwardovej zmluvy LNG na rovnakú úroveň (83).

83

| (55) | V roku 2016 sa uskutočnili podobné opravy úveru ZORA LNG a forwardovej zmluvy LNG, čím sa znížila ich hodnota na [100 – 200] miliónov USD (84). |
| --- | --- |

(55)

V roku 2016 sa uskutočnili podobné opravy úveru ZORA LNG a forwardovej zmluvy LNG, čím sa znížila ich hodnota na [100 – 200] miliónov USD (84).

84

2.2.3.7.3.   Spoločnosť LNG Holding

Spoločnosť LNG Holding

| (56) | Úver ZORA sa vykazuje v riadnej účtovnej závierke spoločnosti LNG Holding ako finančné aktívum (85). Od roku 2012 sa tiež účasť v spoločnosti LNG Supply vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA LNG uvádza v daňovom priznaní spoločnosti LNG Holding v kategórii účastí, ktoré možno oslobodiť od dane z príjmu z účasti podľa článku 166 zákona LIR (86). |
| --- | --- |

(56)

Úver ZORA sa vykazuje v riadnej účtovnej závierke spoločnosti LNG Holding ako finančné aktívum (85). Od roku 2012 sa tiež účasť v spoločnosti LNG Supply vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA LNG uvádza v daňovom priznaní spoločnosti LNG Holding v kategórii účastí, ktoré možno oslobodiť od dane z príjmu z účasti podľa článku 166 zákona LIR (86).

85

86

| (57) | Podľa daňového priznania a riadnej účtovnej závierky spoločnosti LNG Holding za rok 2014 zrušením akcií LNG Supply prijatých na základe čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG v roku 2014 sa vytvorili kapitálové zisky v hodnote 506,2 milióna USD (87), ktoré úplne unikli zdaneniu vďaka systému oslobodenia od dane z príjmu z účasti (článok 166 zákona LIR). |
| --- | --- |

(57)

Podľa daňového priznania a riadnej účtovnej závierky spoločnosti LNG Holding za rok 2014 zrušením akcií LNG Supply prijatých na základe čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG v roku 2014 sa vytvorili kapitálové zisky v hodnote 506,2 milióna USD (87), ktoré úplne unikli zdaneniu vďaka systému oslobodenia od dane z príjmu z účasti (článok 166 zákona LIR).

87

| (58) | V roku 2015 a v roku 2016 spoločnosť LNG Holding zaúčtovala opravnú položku zo straty hodnoty z forwardovej zmluvy LNG, ktorá odrážala pokles hodnoty úveru ZORA LNG vyplývajúci zo záporných hodnôt prirážok z úveru, ako sa uvádza v odôvodneniach 50 a 51 (88). Tento náklad zo straty hodnoty sa preniesol do výkazu ziskov a strát spoločnosti LNG Holding. |
| --- | --- |

(58)

V roku 2015 a v roku 2016 spoločnosť LNG Holding zaúčtovala opravnú položku zo straty hodnoty z forwardovej zmluvy LNG, ktorá odrážala pokles hodnoty úveru ZORA LNG vyplývajúci zo záporných hodnôt prirážok z úveru, ako sa uvádza v odôvodneniach 50 a 51 (88). Tento náklad zo straty hodnoty sa preniesol do výkazu ziskov a strát spoločnosti LNG Holding.

88

2.2.4.   PODROBNÝ OPIS ZÁVÄZNÝCH STANOVÍSK SPOLOČNOSTI GSTM

2.2.4.1.   
  Transakcie uvedené v záväzných stanoviskách GSTM

Transakcie uvedené v záväzných stanoviskách GSTM

| (59) | Podľa žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 spoločnosť Engie má v úmysle zaviesť štruktúru, ktorá je analogická so štruktúrou uvedenou v záväznom stanovisku LNG: Spoločnosť GSTM nadobúda činnosť súvisiacu s financovaním a správou pokladnice, pričom ich nadobudnutie financuje prostredníctvom úveru ZORA GSTM poskytnutého spoločnosťou EIL. Pri konverzii (89) spoločnosť GSTM vydá akcie (ďalej len „akcie GSTM“), ktoré obsahujú nominálnu hodnotu úveru ZORA zvýšenú alebo zníženú o prirážky z úveru ZORA. Tak spoločnosť EIL financuje investíciu do úveru ZORA GSTM prostredníctvom forwardovej zmluvy GSTM uzatvorenej so spoločnosťou CEF. Podľa tejto zmluvy sa spoločnosť EIL zaväzuje postúpiť akcie GSTM spoločnosti CEF. Predajná cena akcií GSTM zodpovedá nominálnej hodnote úveru ZORA GSTM (90) |
| --- | --- |

(59)

Podľa žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 spoločnosť Engie má v úmysle zaviesť štruktúru, ktorá je analogická so štruktúrou uvedenou v záväznom stanovisku LNG: Spoločnosť GSTM nadobúda činnosť súvisiacu s financovaním a správou pokladnice, pričom ich nadobudnutie financuje prostredníctvom úveru ZORA GSTM poskytnutého spoločnosťou EIL. Pri konverzii (89) spoločnosť GSTM vydá akcie (ďalej len „akcie GSTM“), ktoré obsahujú nominálnu hodnotu úveru ZORA zvýšenú alebo zníženú o prirážky z úveru ZORA. Tak spoločnosť EIL financuje investíciu do úveru ZORA GSTM prostredníctvom forwardovej zmluvy GSTM uzatvorenej so spoločnosťou CEF. Podľa tejto zmluvy sa spoločnosť EIL zaväzuje postúpiť akcie GSTM spoločnosti CEF. Predajná cena akcií GSTM zodpovedá nominálnej hodnote úveru ZORA GSTM (90)

89

90

| (60) | Žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012 obsahuje daňovú analýzu týkajúcu sa rovnakého úveru ZORA, ktorá sa podobá analýze v žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, až na skutočnosť, že sa v tomto záväznom stanovisku okrem iného plánuje potenciálne budúce navýšenie úveru ZORA GSTM (91). |
| --- | --- |

(60)

Žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012 obsahuje daňovú analýzu týkajúcu sa rovnakého úveru ZORA, ktorá sa podobá analýze v žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, až na skutočnosť, že sa v tomto záväznom stanovisku okrem iného plánuje potenciálne budúce navýšenie úveru ZORA GSTM (91).

91

2.2.4.2.   
  Podpísané zmluvy medzi stranami

Podpísané zmluvy medzi stranami

| (61) | Luxembursko predložilo kópie dokumentov a zmlúv, v ktorých sa opisuje, ako spoločnosť Engie uskutočnila transakcie uvedené v záväzných stanoviskách GSTM:






  1. | dokument s názvom „Proposition de cession d'une branche d'activités“ uložený v Obchodnom registri v Luxemburgu 13. mája 2011 (ďalej len „návrh na prevod v prospech GSTM“) (92). Podľa tohto dokumentu spoločnosť CEF navrhuje previesť činnosť súvisiacu s financovaním a správou pokladnice na spoločnosť GSTM za cenu 1 036 912 506,84 EUR. Podľa tohto návrhu na prevod činnosti na spoločnosť GSTM spoločnosť CEF prevedie odvetvie činností výmenou za zmenku GSTM (93); |
| --- | --- | --- |

(61)

Luxembursko predložilo kópie dokumentov a zmlúv, v ktorých sa opisuje, ako spoločnosť Engie uskutočnila transakcie uvedené v záväzných stanoviskách GSTM:

1.

dokument s názvom „Proposition de cession d'une branche d'activités“ uložený v Obchodnom registri v Luxemburgu 13. mája 2011 (ďalej len „návrh na prevod v prospech GSTM“) (92). Podľa tohto dokumentu spoločnosť CEF navrhuje previesť činnosť súvisiacu s financovaním a správou pokladnice na spoločnosť GSTM za cenu 1 036 912 506,84 EUR. Podľa tohto návrhu na prevod činnosti na spoločnosť GSTM spoločnosť CEF prevedie odvetvie činností výmenou za zmenku GSTM (93);

Proposition de cession d'une branche d'activités

92

93

| 2. | dve zmluvy o povinne konvertibilnom úvere uzatvorené spoločnosťami EIL a GSTM, jedna zo 17. júna 2011 a druhá z 30. júna 2014 (ďalej len „zmluvy o úvere ZORA GSTM“, spoločne so zmluvou o úvere ZORA LNG len „zmluvy o úvere ZORA“) (94), jednoznačne s rovnakým obsahom (95). Podľa zmlúv o úvere ZORA GSTM spoločnosť EIL poskytuje spoločnosti GSTM úver (96) splatný v akciách GSTM (97). Splatnosť tohto úveru uplynie 17. júna 2026 (98). Na konci tohto obdobia sa úver premení na akcie s výnimkou prípadu, ak konverziu už predtým zrealizovala ktorákoľvek strana na základe písomného súhlasu druhej strany (99). „Emisná cena“ úveru je 1 036 912 507 EUR (100). Konverzná cena sa rovná „emisnej cene“ plus prirážky z úveru ZORA kumulované k dátumu konverzie (101); |
| --- | --- |

2.

dve zmluvy o povinne konvertibilnom úvere uzatvorené spoločnosťami EIL a GSTM, jedna zo 17. júna 2011 a druhá z 30. júna 2014 (ďalej len „zmluvy o úvere ZORA GSTM“, spoločne so zmluvou o úvere ZORA LNG len „zmluvy o úvere ZORA“) (94), jednoznačne s rovnakým obsahom (95). Podľa zmlúv o úvere ZORA GSTM spoločnosť EIL poskytuje spoločnosti GSTM úver (96) splatný v akciách GSTM (97). Splatnosť tohto úveru uplynie 17. júna 2026 (98). Na konci tohto obdobia sa úver premení na akcie s výnimkou prípadu, ak konverziu už predtým zrealizovala ktorákoľvek strana na základe písomného súhlasu druhej strany (99). „Emisná cena“ úveru je 1 036 912 507 EUR (100). Konverzná cena sa rovná „emisnej cene“ plus prirážky z úveru ZORA kumulované k dátumu konverzie (101);

94

95

96

97

98

99

100

101

| 3. | forwardovú zmluvu o kúpe akcií uzatvorenú medzi spoločnosťou CEF a spoločnosťou EIL 17. júna 2011 (forwardová zmluva GSTM) (102). Podľa tejto zmluvy spoločnosť CEF kupuje všetky práva spoločnosti EIL na akcie spoločnosti GSTM za cenu rovnajúcu sa „emisnej cene“ úveru ZORA GSTM (103). Akcie GSTM sa postúpia spoločnosti CEF k dátumu ich vydania (104). |
| --- | --- |

3.

forwardovú zmluvu o kúpe akcií uzatvorenú medzi spoločnosťou CEF a spoločnosťou EIL 17. júna 2011 (forwardová zmluva GSTM) (102). Podľa tejto zmluvy spoločnosť CEF kupuje všetky práva spoločnosti EIL na akcie spoločnosti GSTM za cenu rovnajúcu sa „emisnej cene“ úveru ZORA GSTM (103). Akcie GSTM sa postúpia spoločnosti CEF k dátumu ich vydania (104).

102

103

104

2.2.4.3.   
  Zdaňovanie spoločnosti GSTM

Zdaňovanie spoločnosti GSTM

| (62) | Podľa žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, ktorú schválila luxemburská daňová správa, zdaniteľný ročný príjem spoločnosti GSTM sa rovná rozpätiu, ktoré sa dohodlo s luxemburskou daňovou správou (ďalej len „rozpätie GSTM“). Spoločnosť GSTM sa preto bude zdaňovať iba z tohto rozpätia. Rozdiel medzi skutočne dosiahnutým ziskom spoločnosti GSTM a rozpätím GSTM (prirážky z úveru ZORA) sa považuje za odpočítateľný náklad spojený s úverom ZORA GSTM (105). |
| --- | --- |

(62)

Podľa žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, ktorú schválila luxemburská daňová správa, zdaniteľný ročný príjem spoločnosti GSTM sa rovná rozpätiu, ktoré sa dohodlo s luxemburskou daňovou správou (ďalej len „rozpätie GSTM“). Spoločnosť GSTM sa preto bude zdaňovať iba z tohto rozpätia. Rozdiel medzi skutočne dosiahnutým ziskom spoločnosti GSTM a rozpätím GSTM (prirážky z úveru ZORA) sa považuje za odpočítateľný náklad spojený s úverom ZORA GSTM (105).

105

| (63) | V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa rozpätie stanovilo na sumu zodpovedajúcu „celkovému čistému rozpätiu vo výške [1/(50 – 100)] % hlavnej hodnoty jej aktív vrátane aktív financovaných prostredníctvom bežných úverov“ (106). V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 možno rozpätie považovať za rozpätie zodpovedajúce princípu nezávislého vzťahu (107). |
| --- | --- |

(63)

V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa rozpätie stanovilo na sumu zodpovedajúcu „celkovému čistému rozpätiu vo výške [1/(50 – 100)] % hlavnej hodnoty jej aktív vrátane aktív financovaných prostredníctvom bežných úverov“ (106). V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 možno rozpätie považovať za rozpätie zodpovedajúce princípu nezávislého vzťahu (107).

celkovému čistému rozpätiu vo výške [1/(50 – 100)] % hlavnej hodnoty jej aktív vrátane aktív financovaných prostredníctvom bežných úverov

106

107

| (64) | V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012 sa plánovala zmena rozpätia spoločnosti GSTM. Uvádza sa v nej, „že výška rozpätia sa určí neskôr v liste „APA letter“ a v správe „TP [transfer pricing] report [správa o transferových cenách]“
  “ (108). Podľa riadnej účtovnej závierky spoločnosti GSTM za rok 2011 (109) zmena rozpätia GSTM od 1. januára 2012 bola spôsobená nadobudnutím účinnosti Obežníka správneho orgánu z 28. januára 2011 o vnútroskupinových finančných transakciách do platnosti (ďalej len „obežník 164/2“) (110). V tomto obežníku sa uvádzala požiadavka na predloženie štúdie o transferovom oceňovaní v rámci akejkoľvek žiadosti s cieľom získať záväzné stanovisko, ktorým sa pre transakcie vnútroskupinového financovania schvaľujú transferové ceny (ako rozpätie GSTM) (111). Listom z 11. júla 2012 a listom z 11. novembra 2013 preto daňový poradca predložil dve žiadosti o záväzné stanovisko spolu so štúdiami o transferovom oceňovaní týkajúcimi sa stanovenia rozpätia spoločnosti GSTM (112). Podľa Luxemburska tieto žiadosti o záväzné stanovisko neschválila jeho daňová správa. Inými slovami, luxemburská daňová správa nevydala záväzné stanovisko potvrdzujúce výšku rozpätia spoločnosti GSTM, ktorú navrhol daňový poradca spoločnosti Engie v liste z 11. júla 2012 a v liste z 11. novembra 2013 (113). |
| --- | --- |

(64)

V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012 sa plánovala zmena rozpätia spoločnosti GSTM. Uvádza sa v nej, „že výška rozpätia sa určí neskôr v liste „APA letter“ a v správe „TP [transfer pricing] report [správa o transferových cenách]“
  “ (108). Podľa riadnej účtovnej závierky spoločnosti GSTM za rok 2011 (109) zmena rozpätia GSTM od 1. januára 2012 bola spôsobená nadobudnutím účinnosti Obežníka správneho orgánu z 28. januára 2011 o vnútroskupinových finančných transakciách do platnosti (ďalej len „obežník 164/2“) (110). V tomto obežníku sa uvádzala požiadavka na predloženie štúdie o transferovom oceňovaní v rámci akejkoľvek žiadosti s cieľom získať záväzné stanovisko, ktorým sa pre transakcie vnútroskupinového financovania schvaľujú transferové ceny (ako rozpätie GSTM) (111). Listom z 11. júla 2012 a listom z 11. novembra 2013 preto daňový poradca predložil dve žiadosti o záväzné stanovisko spolu so štúdiami o transferovom oceňovaní týkajúcimi sa stanovenia rozpätia spoločnosti GSTM (112). Podľa Luxemburska tieto žiadosti o záväzné stanovisko neschválila jeho daňová správa. Inými slovami, luxemburská daňová správa nevydala záväzné stanovisko potvrdzujúce výšku rozpätia spoločnosti GSTM, ktorú navrhol daňový poradca spoločnosti Engie v liste z 11. júla 2012 a v liste z 11. novembra 2013 (113).

že výška rozpätia sa určí neskôr v liste „APA letter“ a v správe „TP [transfer pricing] report [správa o transferových cenách]“

108

109

110

111

112

113

| (65) | V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa tiež uvádza, že „v málo pravdepodobnom prípade, keď by účtovné postupy úplne nezodpovedali povinnostiam vyplývajúcim so zmluvy ZORA, zisk alebo strata uvedená v ročnej účtovnej závierke by neovplyvnila vyššie uvedenú daňovú situáciu“ (114). |
| --- | --- |

(65)

V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa tiež uvádza, že „v málo pravdepodobnom prípade, keď by účtovné postupy úplne nezodpovedali povinnostiam vyplývajúcim so zmluvy ZORA, zisk alebo strata uvedená v ročnej účtovnej závierke by neovplyvnila vyššie uvedenú daňovú situáciu“ (114).

v málo pravdepodobnom prípade, keď by účtovné postupy úplne nezodpovedali povinnostiam vyplývajúcim so zmluvy ZORA, zisk alebo strata uvedená v ročnej účtovnej závierke by neovplyvnila vyššie uvedenú daňovú situáciu

114

| (66) | V konečnom dôsledku pred konverziou úveru ZORA GSTM sa ročný zdaniteľný príjem spoločnosti GSTM obmedzuje na rozpätie GSTM. Konverzia úveru ZORA GSTM nemá žiadny vplyv na zdaniteľný príjem spoločnosti GSTM. |
| --- | --- |

(66)

V konečnom dôsledku pred konverziou úveru ZORA GSTM sa ročný zdaniteľný príjem spoločnosti GSTM obmedzuje na rozpätie GSTM. Konverzia úveru ZORA GSTM nemá žiadny vplyv na zdaniteľný príjem spoločnosti GSTM.

2.2.4.4.   
  Zdaňovanie spoločnosti EIL

Zdaňovanie spoločnosti EIL

| (67) | Systém zdaňovania poskytnutý spoločnosti EIL sa podobá systému zdaňovania opísaného pre spoločnosť LNG Luxembourg (115) a spočíva na rovnakých argumentoch (116). Počas trvania úveru ZORA GSTM sa preto spoločnosť EIL môže rozhodnúť, že nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad. Ak sa spoločnosť EIL pri konverzii rozhodne, že uplatní odchylný režim uvedený v článku 22a zákona LIR, nezaúčtuje žiadny príjem (117), čím jej nevznikne žiadna daňová povinnosť vyplývajúca z príjmu právnických osôb (118). Ako sa uvádza v odôvodnení 76 nižšie, spoločnosť LNG sa rozhodla, že zachová vykazovanie úveru ZORA GSTM na jeho účtovnej hodnote. |
| --- | --- |

(67)

Systém zdaňovania poskytnutý spoločnosti EIL sa podobá systému zdaňovania opísaného pre spoločnosť LNG Luxembourg (115) a spočíva na rovnakých argumentoch (116). Počas trvania úveru ZORA GSTM sa preto spoločnosť EIL môže rozhodnúť, že nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad. Ak sa spoločnosť EIL pri konverzii rozhodne, že uplatní odchylný režim uvedený v článku 22a zákona LIR, nezaúčtuje žiadny príjem (117), čím jej nevznikne žiadna daňová povinnosť vyplývajúca z príjmu právnických osôb (118). Ako sa uvádza v odôvodnení 76 nižšie, spoločnosť LNG sa rozhodla, že zachová vykazovanie úveru ZORA GSTM na jeho účtovnej hodnote.

115

116

117

118

2.2.4.5.   
  Zdaňovanie spoločnosti CEF

Zdaňovanie spoločnosti CEF

| (68) | Systém zdaňovania poskytnutý spoločnosti CEF sa podobá systému zdaňovania opísaného pre spoločnosť LNG Holding (119). Spoločnosť CEF preto pred konverziou úveru ZORA (120) nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem, ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad. |
| --- | --- |

(68)

Systém zdaňovania poskytnutý spoločnosti CEF sa podobá systému zdaňovania opísaného pre spoločnosť LNG Holding (119). Spoločnosť CEF preto pred konverziou úveru ZORA (120) nezaúčtuje žiadny zdaniteľný príjem, ani žiadny daňovo odpočítateľný náklad.

119

120

| (69) | V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa tiež vyžaduje potvrdenie, že „účasť, ktorú nadobudla spoločnosť CEF podľa forwardovej zmluvy, sa na účely článku 166 zákona LIR bude posudzovať ako priama účasť na kapitáli spoločnosti GSTM od okamihu, keď sa táto forwardová zmluva uzatvorila“ (121). Zdaniteľné príjmy spojené s vlastníctvom akcií GSTM sa preto budú oslobodzovať od dane na úrovni spoločnosti CEF, pokiaľ budú splnené podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR. |
| --- | --- |

(69)

V žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa tiež vyžaduje potvrdenie, že „účasť, ktorú nadobudla spoločnosť CEF podľa forwardovej zmluvy, sa na účely článku 166 zákona LIR bude posudzovať ako priama účasť na kapitáli spoločnosti GSTM od okamihu, keď sa táto forwardová zmluva uzatvorila“ (121). Zdaniteľné príjmy spojené s vlastníctvom akcií GSTM sa preto budú oslobodzovať od dane na úrovni spoločnosti CEF, pokiaľ budú splnené podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR.

od okamihu, keď sa táto forwardová zmluva uzatvorila

121

2.2.4.6.   
  Realizácia záväzných stanovísk GSTM

Realizácia záväzných stanovísk GSTM

| (70) | Daňové priznania, ktoré predložilo Luxembursko, odrážajú systém zdaňovania, ktorý Luxembursko poskytlo spoločnostiam dotknutým transakciami uvedenými v záväzných stanoviskách GSTM. |
| --- | --- |

(70)

Daňové priznania, ktoré predložilo Luxembursko, odrážajú systém zdaňovania, ktorý Luxembursko poskytlo spoločnostiam dotknutým transakciami uvedenými v záväzných stanoviskách GSTM.

2.2.4.6.1.   Spoločnosť GSTM

Spoločnosť GSTM

| (71) | V riadnej účtovnej závierke spoločnosti GSTM za rok 2012 sa uvádza, že spoločnosť EIL „poskytla povinne konvertibilný úver vo výške 1 036 912 506,84 EUR spoločnosti [GSTM] na obdobie 15 rokov od 17. júna 2011“ (122). |
| --- | --- |

(71)

V riadnej účtovnej závierke spoločnosti GSTM za rok 2012 sa uvádza, že spoločnosť EIL „poskytla povinne konvertibilný úver vo výške 1 036 912 506,84 EUR spoločnosti [GSTM] na obdobie 15 rokov od 17. júna 2011“ (122).

122

| (72) | Úver ZORA GSTM sa v súvahe zaznamenáva na strane pasív a zahŕňa do daňových priznaní spoločnosti GSTM vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA (1 036 912 506,84 EUR). Táto suma sa časom nemení (123). |
| --- | --- |

(72)

Úver ZORA GSTM sa v súvahe zaznamenáva na strane pasív a zahŕňa do daňových priznaní spoločnosti GSTM vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA (1 036 912 506,84 EUR). Táto suma sa časom nemení (123).

123

| (73) | Výška medziročných prirážok z úveru ZORA sa za každý rok zaznamenala v súvahe spoločnosti GSTM na strane pasív ako finančný dlh GSTM (124) ako protihodnota k zodpovedajúcemu výdavku zaznamenanému vo výkaze ziskov a strát (125). Následne sa táto suma odpočítala zo zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM. Kumulované prirážky z úveru ZORA uvedené v daňových priznaniach spoločnosti GSTM za rok 2011 až 2015 sa uvádzajú v tabuľke Tableau 2 nižšie.

  Tabuľka 2


  Kumulované prirážky z úveru ZORA uvedené v daňových priznaniach spoločnosti GSTM | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kumulované prirážky z úveru ZORA (v miliónoch EUR) | 44,9 | [100 – 150] | [300 – 350] | [450 – 500] | [600 – 650] | [600 – 900] |

(73)

Výška medziročných prirážok z úveru ZORA sa za každý rok zaznamenala v súvahe spoločnosti GSTM na strane pasív ako finančný dlh GSTM (124) ako protihodnota k zodpovedajúcemu výdavku zaznamenanému vo výkaze ziskov a strát (125). Následne sa táto suma odpočítala zo zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM. Kumulované prirážky z úveru ZORA uvedené v daňových priznaniach spoločnosti GSTM za rok 2011 až 2015 sa uvádzajú v tabuľke Tableau 2 nižšie.

124

125

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Kumulované prirážky z úveru ZORA uvedené v daňových priznaniach spoločnosti GSTM

Kumulované prirážky z úveru ZORA uvedené v daňových priznaniach spoločnosti GSTM

2011

2012

2013

2014

2015

2016

Kumulované prirážky z úveru ZORA (v miliónoch EUR)

44,9

[100 – 150]

[300 – 350]

[450 – 500]

[600 – 650]

[600 – 900]

| (74) | V súlade so žiadosťou o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa spoločnosť GSTM zdaňuje z rozpätia GSTM. Na obrázku Figure 3 nižšie sa nachádza výpočet rozpätia spoločnosti GSTM za účtovné obdobie 2011 (126). „Čistý príjem pred zdanením a pred prirážkou z úveru ZORA“ sa zvýšil na 45 522 581,00 EUR. Zdaniteľný príjem spoločnosti GSTM sa vypočítal na základe [1/(50 – 100)] % priemernej výšky celkových aktív spoločnosti za rok 2011, ktorá sa zvýšila na 3,7 miliardy EUR. Zdaniteľný príjem určený pre spoločnosť GSTM sa z tohto základu zvyšuje na [500 000 – 600 000] EUR (ku ktorému sa pripočítava suma označená ako „výnos z kapitálových investícií“ vo výške [6 000 – 11 000] EUR). Rozdiel medzi touto sumou a „čistým príjmom pred zdanením a pred prirážkou z úveru ZORA“ je 44,9 milióna EUR a uvádza sa v daňovom priznaní na základe odpočítateľnej prirážky z úveru ZORA.

  Obrázok 3


  Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM za rok 2011 podrobne uvedený v prílohe 3 k daňovému priznaniu spoločnosti GSTM za rok 2011











  Aktíva spolu | Od | do | Počet dní | Priemer (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 691 871 776 | 2/5/2011 | 31/12/2011 | 244 | 3 729 884 433 |
| |
| Celkové dlhy financujúce aktíva | 3 729 202 241 |
| Čistý príjem zdanením a pred prirážkou z úveru Zora | [45 000 000 – 50 000 000 ] |
| Čistý príjem zdanením a pred prirážkou z úveru Zora týkajúci sa kapitálu | 8 326 |
| Čistý príjem zdanením a pred prirážkou z úveru Zora týkajúci sa dlhu financujúceho aktíva | [45 000 000 – 50 000 000 ] |
| Spolu | [45 000 000 – 50 000 000 ] |
| Rozpätie [1/(50 – 100) %] | [550 000 – 600 000 ] |
| Výnos z kapitálu | |
| Výnos z dlhu financujúceho aktíva (rozpätie [1/(50 – 100) %]) | [550 000 – 600 000 ] |
| Celkové čisté obchodné rozpätie | [550 000 – 600 000 ] |
| Rozpätie sa už zaúčtovalo do účtovnej závierky, žiadna úprava nie je nutná |
| Výpočet zdaniteľnej sumy | EUR |
| Výsledok za účtovné obdobie | 420 802 |
| Pridať: dane | [150 000 – 200 000 ] |
| Zdaniteľná suma | [550 000 – 600 000 ] |
| Daň z príjmu právnických osôb | [100 000 – 150 000 ] |

(74)

V súlade so žiadosťou o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010 sa spoločnosť GSTM zdaňuje z rozpätia GSTM. Na obrázku Figure 3 nižšie sa nachádza výpočet rozpätia spoločnosti GSTM za účtovné obdobie 2011 (126). „Čistý príjem pred zdanením a pred prirážkou z úveru ZORA“ sa zvýšil na 45 522 581,00 EUR. Zdaniteľný príjem spoločnosti GSTM sa vypočítal na základe [1/(50 – 100)] % priemernej výšky celkových aktív spoločnosti za rok 2011, ktorá sa zvýšila na 3,7 miliardy EUR. Zdaniteľný príjem určený pre spoločnosť GSTM sa z tohto základu zvyšuje na [500 000 – 600 000] EUR (ku ktorému sa pripočítava suma označená ako „výnos z kapitálových investícií“ vo výške [6 000 – 11 000] EUR). Rozdiel medzi touto sumou a „čistým príjmom pred zdanením a pred prirážkou z úveru ZORA“ je 44,9 milióna EUR a uvádza sa v daňovom priznaní na základe odpočítateľnej prirážky z úveru ZORA.

126

Čistý príjem pred zdanením a pred prirážkou z úveru ZORA

čistým príjmom pred zdanením a pred prirážkou z úveru ZORA

Obrázok 3

Obrázok 3

Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM za rok 2011 podrobne uvedený v prílohe 3 k daňovému priznaniu spoločnosti GSTM za rok 2011

Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM za rok 2011 podrobne uvedený v prílohe 3 k daňovému priznaniu spoločnosti GSTM za rok 2011

Aktíva spolu

Od

do

Počet dní

Priemer (*1)

*1

8 691 871 776

2/5/2011

31/12/2011

244

3 729 884 433

Celkové dlhy financujúce aktíva

3 729 202 241

Čistý príjem zdanením a pred prirážkou z úveru Zora

[45 000 000 – 50 000 000 ]

Čistý príjem zdanením a pred prirážkou z úveru Zora týkajúci sa kapitálu

8 326

Čistý príjem zdanením a pred prirážkou z úveru Zora týkajúci sa dlhu financujúceho aktíva

[45 000 000 – 50 000 000 ]

Spolu

[45 000 000 – 50 000 000 ]

Rozpätie [1/(50 – 100) %]

[550 000 – 600 000 ]

Výnos z kapitálu

Výnos z dlhu financujúceho aktíva (rozpätie [1/(50 – 100) %])

[550 000 – 600 000 ]

Celkové čisté obchodné rozpätie

[550 000 – 600 000 ]

Rozpätie sa už zaúčtovalo do účtovnej závierky, žiadna úprava nie je nutná

Výpočet zdaniteľnej sumy

EUR

Výsledok za účtovné obdobie

420 802

Pridať: dane

[150 000 – 200 000 ]

Zdaniteľná suma

[550 000 – 600 000 ]

Daň z príjmu právnických osôb

[100 000 – 150 000 ]

| (75) | Ako už bolo uvedené (127), daňové priznania spoločnosti GSTM dokazujú, že rozpätie GSTM sa po roku 2011 zmenilo. Ako sa zobrazuje na obrázku Figure 4, za rok 2012 a 2013 sa rozpätie spoločnosti GSTM nestanovilo na [1/((50 – 100) %] hodnoty aktív, ako sa to pôvodne zvažovalo v žiadosti o záväzné tie z finanstanovisko GSTM z roka 2010, ale na [0 – 1 %] hodnoty dlhov financujúcich aktíva (128). V roku 2014 sa rozpätie spoločnosti GSTM stanovilo na [0 – 1 %] celkovej výšky úverov a pohľadávok. V daňových priznaniach sa uvádza, že rozpätie spoločnosti GSTM sa za tieto roky vypočítalo na základe odvolania sa na žiadosti o záväzné stanovisko z 11. júla 2012 a 11. novembra 2013 (129), ktoré, ako sa uvádza v odôvodnení 64, luxemburská daňová správa nikdy neschválila.

  Obrázok 4


  Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM s odvolaním sa na žiadosť o záväzné stanovisko z roka 2010 a 2012, ktoré sa uvádzajú v prílohe 3 k daňovému priznaniu spoločnosti GSTM za rok 2012

  Prílohy k daňovému priznaniu k dani z príjmov právnických osôb a k miestnej obchodnej dani za rok 2012 a priznanie k majetkovej dani k 1. januáru 2013 v mene spoločnosti:
  GDF SUEZ Treasury Management S.à.r.l daňové identifikačné číslo 2011 2416 545






  Prílohe č. 3 | STAW/NGOK |
| --- | --- | --- |

(75)

Ako už bolo uvedené (127), daňové priznania spoločnosti GSTM dokazujú, že rozpätie GSTM sa po roku 2011 zmenilo. Ako sa zobrazuje na obrázku Figure 4, za rok 2012 a 2013 sa rozpätie spoločnosti GSTM nestanovilo na [1/((50 – 100) %] hodnoty aktív, ako sa to pôvodne zvažovalo v žiadosti o záväzné tie z finanstanovisko GSTM z roka 2010, ale na [0 – 1 %] hodnoty dlhov financujúcich aktíva (128). V roku 2014 sa rozpätie spoločnosti GSTM stanovilo na [0 – 1 %] celkovej výšky úverov a pohľadávok. V daňových priznaniach sa uvádza, že rozpätie spoločnosti GSTM sa za tieto roky vypočítalo na základe odvolania sa na žiadosti o záväzné stanovisko z 11. júla 2012 a 11. novembra 2013 (129), ktoré, ako sa uvádza v odôvodnení 64, luxemburská daňová správa nikdy neschválila.

127

128

129

Obrázok 4

Obrázok 4

Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM s odvolaním sa na žiadosť o záväzné stanovisko z roka 2010 a 2012, ktoré sa uvádzajú v prílohe 3 k daňovému priznaniu spoločnosti GSTM za rok 2012

Výpočet zdaniteľného príjmu spoločnosti GSTM s odvolaním sa na žiadosť o záväzné stanovisko z roka 2010 a 2012, ktoré sa uvádzajú v prílohe 3 k daňovému priznaniu spoločnosti GSTM za rok 2012

Prílohy k daňovému priznaniu k dani z príjmov právnických osôb a k miestnej obchodnej dani za rok 2012 a priznanie k majetkovej dani k 1. januáru 2013 v mene spoločnosti:

GDF SUEZ Treasury Management S.à.r.l daňové identifikačné číslo 2011 2416 545

Prílohe č. 3

STAW/NGOK

Vysvetlivky

Všeobecné informácie

Odkaz na listy daňového poradcu z 9. februára 2010 a z 15. júna 2012.

Rozpätie z finančnej činnosti

Rozpätie z finančnej činnosti

Odlak na predbežné dohody daňového poradcu o transferovom oceňovaní z 11. júla 2012 a z 11. novembra 2013 (dohody APAs)

Rozpätie z finančnej činnosti sa počíta takto:

| Priemerná suma dlhov financujúcich aktíva (*) | od | do | počet dní | % (**) | rozpätie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [9 000 000 000 – 10 000 000 000 ] | 1/1/2012 | 31/12/2012 | 366 | 4,2 bps | [3 000 000 – 4 000 000 ] |
| Spolu | | | 366 | | |

Priemerná suma dlhov financujúcich aktíva (*)

od

do

počet dní

% (**)

rozpätie

[9 000 000 000 – 10 000 000 000 ]

1/1/2012

31/12/2012

366

4,2 bps

[3 000 000 – 4 000 000 ]

Spolu

366

Výnos rizikového kapitálu

Výnos rizikového kapitálu

| Priemerný kapitál (*) | od | do | počet dní | výnos rizikového kapitáli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [2 000 000 – 3 000 000 ] | 1/1/2012 | 31/12/2012 | 366 | [20 000 – 30 000 ] |
| Total | | | 366 | |

Priemerný kapitál (*)

od

do

počet dní

výnos rizikového kapitáli

[2 000 000 – 3 000 000 ]

1/1/2012

31/12/2012

366

[20 000 – 30 000 ]

Total

366

Výpočet prirážky z úveru Zora

Výpočet prirážky z úveru Zora

| Čistý príjem pred zdanením a pred prirážkou z úveru Zora | [100 000 000 -150 000 000 ] |
| --- | --- |
| Mínus: výnos z kapitálu | [20 000 -30 000 ] |
| Mínus: minimálne rozpätie | [3 000 000 -4 000 000 ] |
| Prirážka z úveru Zora | [100 000 000 -150 000 000 ] |
| Výška prirážky z úveru Zora uvedená v účtovných výkazoch nie je v súlade s dohodami APAs (nie dostatočne). Preto sa uskutočnila úprava vo výške EUR [40 000 – 50 000 ] v súvahe a vo výkaze ziskov a strát a táto úprava sa prejaví v účtovnej závierke za rok 2013. |
| (*) | Výpočet na mesačnom základe |

Čistý príjem pred zdanením a pred prirážkou z úveru Zora

[100 000 000 -150 000 000 ]

Mínus: výnos z kapitálu

[20 000 -30 000 ]

Mínus: minimálne rozpätie

[3 000 000 -4 000 000 ]

Prirážka z úveru Zora

[100 000 000 -150 000 000 ]

Výška prirážky z úveru Zora uvedená v účtovných výkazoch nie je v súlade s dohodami APAs (nie dostatočne). Preto sa uskutočnila úprava vo výške EUR [40 000 – 50 000 ] v súvahe a vo výkaze ziskov a strát a táto úprava sa prejaví v účtovnej závierke za rok 2013.

(*)

Výpočet na mesačnom základe

| (**) | Odvolávame sa na štúdiu o transferovom oceňovaní podľa APAs |
| --- | --- |

(**)

Odvolávame sa na štúdiu o transferovom oceňovaní podľa APAs

2.2.4.6.2.   Spoločnosť EIL

Spoločnosť EIL

| (76) | Hodnota úveru ZORA GSTM sa v účtovnej závierke spoločnosti EIL udržala na nominálnej úrovni, a to 1 036 912 507 EUR (130), v súlade s rozhodnutím uvedeným v žiadosti o záväzné stanovisko GSTM (131). |
| --- | --- |

(76)

Hodnota úveru ZORA GSTM sa v účtovnej závierke spoločnosti EIL udržala na nominálnej úrovni, a to 1 036 912 507 EUR (130), v súlade s rozhodnutím uvedeným v žiadosti o záväzné stanovisko GSTM (131).

130

131

2.2.4.6.3.   Spoločnosť CEF

Spoločnosť CEF

| (77) | Nakoniec účasť v spoločnosti GSTM vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA GSTM sa tiež uvádza v daňových priznaniach spoločnosti CEF v kategórii účastí, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie od dane z príjmu z účasti podľa článku 166 zákona LIR (132). |
| --- | --- |

(77)

Nakoniec účasť v spoločnosti GSTM vo výške rovnajúcej sa nominálnej hodnote úveru ZORA GSTM sa tiež uvádza v daňových priznaniach spoločnosti CEF v kategórii účastí, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie od dane z príjmu z účasti podľa článku 166 zákona LIR (132).

132

2.3.   OPIS PLATNÉHO VNÚTROŠTÁTNEHO PRÁVNEHO RÁMCA

OPIS PLATNÉHO VNÚTROŠTÁTNEHO PRÁVNEHO RÁMCA

2.3.1.   OPIS VŠEOBECNÝCH ZÁSAD LUXEMBURSKÉHO SYSTÉMU ZDAŇOVANIA SPOLOČNOSTÍ

| (78) | Pravidlá všeobecného práva uplatňované na zdaňovanie spoločností v Luxembursku sa uvádzajú v zákone LIR. Podľa článku 159 zákona LIR spoločnosti, ktoré majú daňovú rezidenciu v Luxembursku, podliehajú dani z ich celkových príjmov (133). V článku 163 zákona LIR sa uvádza, že luxemburská daň z príjmu právnických osôb sa uplatňuje na zdaniteľný príjem, ktorý daňový subjekt dosiahol v danom roku (134). Pred rokom 2013 sa všetky spoločnosti, ktoré podliehali daňovej povinnosti v Luxembursku, zdaňovali z ich zdaniteľného zisku so štandardnou sadzbou vo výške 28,80 % (135). Od roku 2013 je štandardná sadzba dane 29,22 %. |
| --- | --- |

(78)

Pravidlá všeobecného práva uplatňované na zdaňovanie spoločností v Luxembursku sa uvádzajú v zákone LIR. Podľa článku 159 zákona LIR spoločnosti, ktoré majú daňovú rezidenciu v Luxembursku, podliehajú dani z ich celkových príjmov (133). V článku 163 zákona LIR sa uvádza, že luxemburská daň z príjmu právnických osôb sa uplatňuje na zdaniteľný príjem, ktorý daňový subjekt dosiahol v danom roku (134). Pred rokom 2013 sa všetky spoločnosti, ktoré podliehali daňovej povinnosti v Luxembursku, zdaňovali z ich zdaniteľného zisku so štandardnou sadzbou vo výške 28,80 % (135). Od roku 2013 je štandardná sadzba dane 29,22 %.

133

134

135

| (79) | V článku 18 prvom pododseku zákona LIR sa uvádza metóda, na základe ktorej možno stanoviť ročný zdaniteľný zisk podniku ako daňového subjektu: „Zisk tvorí rozdiel medzi čistými investovanými aktívami na konci a čistými investovanými aktívami na začiatku účtovného roku, zvýšený o osobné výbery počas účtovného roku a znížený o príplatky za vklady zrealizované počas účtovného roku.“ |
| --- | --- |

(79)

V článku 18 prvom pododseku zákona LIR sa uvádza metóda, na základe ktorej možno stanoviť ročný zdaniteľný zisk podniku ako daňového subjektu: „Zisk tvorí rozdiel medzi čistými investovanými aktívami na konci a čistými investovanými aktívami na začiatku účtovného roku, zvýšený o osobné výbery počas účtovného roku a znížený o príplatky za vklady zrealizované počas účtovného roku.“

| (80) | V článku 23 zákona LIR sa uvádza, že ocenenie čistých aktív nemusí zodpovedať účtovným pravidlám a zásadám (136). |
| --- | --- |

(80)

V článku 23 zákona LIR sa uvádza, že ocenenie čistých aktív nemusí zodpovedať účtovným pravidlám a zásadám (136).

136

| (81) | V článku 40 zákona sa stanovuje zásada zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie. Podľa tejto zásady má daňová bilancia, na základe ktorej sa stanovuje ročný zdaniteľný zisk, zodpovedať obchodnej bilancii okrem prípadu uplatnenia osobitného daňového predpisu, ktorý sa odvoláva na iné hodnoty (137). |
| --- | --- |

(81)

V článku 40 zákona sa stanovuje zásada zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie. Podľa tejto zásady má daňová bilancia, na základe ktorej sa stanovuje ročný zdaniteľný zisk, zodpovedať obchodnej bilancii okrem prípadu uplatnenia osobitného daňového predpisu, ktorý sa odvoláva na iné hodnoty (137).

137

2.3.2.   SYSTÉM OSLOBODENIA OD DANE Z PRÍJMU Z ÚČASTI A ZDAŇOVANIE UPLATŇOVANÉ NA ROZDELENIE ZISKOV

| (82) | Podľa článku 97 prvého pododseku zákona LIR príjmy pochádzajúce z obežného kapitálu zahŕňajú dividendy, podiely na zisku a iné vymerané výnosy z dôvodu vlastníctva akcií alebo iných účastí v spoločnostiach (138). |
| --- | --- |

(82)

Podľa článku 97 prvého pododseku zákona LIR príjmy pochádzajúce z obežného kapitálu zahŕňajú dividendy, podiely na zisku a iné vymerané výnosy z dôvodu vlastníctva akcií alebo iných účastí v spoločnostiach (138).

138

| (83) | Pokiaľ ide o zdaňovanie dividend a iných príjmov pochádzajúcich z účastí, v článku 166 zákona LIR sa pre Luxembursko zavádza „systém oslobodenia príjmov z účastí“. Tento systém umožňuje oslobodiť od dane z príjmu právnických osôb, od zrážkovej dane a od dane z majetku, ktorá sa vzťahuje na čisté aktíva, všetky príjmy pochádzajúce z účastí v subjektoch, ktoré spĺňajú isté kritériá. Vo svojom stanovisku k návrhu zákona, ktorým sa toto ustanovenie začleňovalo do zákona LIR, luxemburská Štátna rada uviedla, že tento systém je odôvodnený daňovou spravodlivosťou a hospodárskym poriadkom s cieľom predchádzať trojnásobnému zdaneniu (139). |
| --- | --- |

(83)

Pokiaľ ide o zdaňovanie dividend a iných príjmov pochádzajúcich z účastí, v článku 166 zákona LIR sa pre Luxembursko zavádza „systém oslobodenia príjmov z účastí“. Tento systém umožňuje oslobodiť od dane z príjmu právnických osôb, od zrážkovej dane a od dane z majetku, ktorá sa vzťahuje na čisté aktíva, všetky príjmy pochádzajúce z účastí v subjektoch, ktoré spĺňajú isté kritériá. Vo svojom stanovisku k návrhu zákona, ktorým sa toto ustanovenie začleňovalo do zákona LIR, luxemburská Štátna rada uviedla, že tento systém je odôvodnený daňovou spravodlivosťou a hospodárskym poriadkom s cieľom predchádzať trojnásobnému zdaneniu (139).

139

| (84) | V článku 166 druhom pododseku zákona LIR sa uvádzajú subjekty, ktoré môžu využiť oslobodenie príjmov z účastí, medzi ktoré patria kapitálové spoločnosti zdaňované v Luxembursku (ako akciové spoločnosti a spoločnosti s ručením obmedzeným) a spoločnosti uvedené v článku 2 smernice Rady č. 90/435/EHS (140). |
| --- | --- |

(84)

V článku 166 druhom pododseku zákona LIR sa uvádzajú subjekty, ktoré môžu využiť oslobodenie príjmov z účastí, medzi ktoré patria kapitálové spoločnosti zdaňované v Luxembursku (ako akciové spoločnosti a spoločnosti s ručením obmedzeným) a spoločnosti uvedené v článku 2 smernice Rady č. 90/435/EHS (140).

140

| (85) | Aby bolo možné využiť oslobodenie, musia byť splnené obidve podmienky. Na jednej strane musia subjekty vlastniť alebo sa musia zaviazať, že budú vlastniť účasť nepretržite aspoň dvanásť mesiacov. Na druhej strane nesmie účasť klesnúť pod prah 10 % kapitálu subjektu, v ktorom sa drží účasť, alebo nadobúdacia cena nesmie klesnúť pod 1,2 milióna EUR (141). |
| --- | --- |

(85)

Aby bolo možné využiť oslobodenie, musia byť splnené obidve podmienky. Na jednej strane musia subjekty vlastniť alebo sa musia zaviazať, že budú vlastniť účasť nepretržite aspoň dvanásť mesiacov. Na druhej strane nesmie účasť klesnúť pod prah 10 % kapitálu subjektu, v ktorom sa drží účasť, alebo nadobúdacia cena nesmie klesnúť pod 1,2 milióna EUR (141).

141

| (86) | V prípade, že sú splnené obidve tieto podmienky, príjmy získané z účasti (dividendy, kapitálové zisky alebo iné príjmy získané z účasti) sa v Luxembursku v plnom rozsahu oslobodzujú od dane z príjmov právnických osôb. Podľa článku 166 deviateho pododseku zákona LIR a nariadenia Luxemburského veľkovojvodstva z 21. decembra 2001 (ďalej len „nariadenie z 21. decembra 2001“) (142) sa oslobodenie uplatňuje tiež na kapitálové zisky (ďalej len „príjmy dosiahnuté prevodom účasti“) (143). |
| --- | --- |

(86)

V prípade, že sú splnené obidve tieto podmienky, príjmy získané z účasti (dividendy, kapitálové zisky alebo iné príjmy získané z účasti) sa v Luxembursku v plnom rozsahu oslobodzujú od dane z príjmov právnických osôb. Podľa článku 166 deviateho pododseku zákona LIR a nariadenia Luxemburského veľkovojvodstva z 21. decembra 2001 (ďalej len „nariadenie z 21. decembra 2001“) (142) sa oslobodenie uplatňuje tiež na kapitálové zisky (ďalej len „príjmy dosiahnuté prevodom účasti“) (143).

142

143

| (87) | Zdaňovanie rozdelených ziskov na úrovni subjektu – distribútora sa riadi článkom 164 zákona LIR. V článku 164 prvom pododseku sa uvádza, že na určenie zdaniteľného príjmu je bezvýznamné, či sa tento príjem prerozdelí oprávneným osobám alebo nie (144). V článku 164 druhom pododseku zákona LIR sa uvádza, čo pod pojmom „prerozdelenie“ na účely článku 164 prvého pododseku zákona LIR treba rozumieť, a že do tejto kategórie spadajú akéhokoľvek prerozdelenia určené držiteľom akcií, podielov na ziskoch alebo zakladateľských podielov, podielových listov alebo iných cenných papierov, vrátane dlhopisov s premenlivým úrokom (145). |
| --- | --- |

(87)

Zdaňovanie rozdelených ziskov na úrovni subjektu – distribútora sa riadi článkom 164 zákona LIR. V článku 164 prvom pododseku sa uvádza, že na určenie zdaniteľného príjmu je bezvýznamné, či sa tento príjem prerozdelí oprávneným osobám alebo nie (144). V článku 164 druhom pododseku zákona LIR sa uvádza, čo pod pojmom „prerozdelenie“ na účely článku 164 prvého pododseku zákona LIR treba rozumieť, a že do tejto kategórie spadajú akéhokoľvek prerozdelenia určené držiteľom akcií, podielov na ziskoch alebo zakladateľských podielov, podielových listov alebo iných cenných papierov, vrátane dlhopisov s premenlivým úrokom (145).

144

145

2.3.3.   ODKLAD ZDANENIA KAPITÁLOVÝCH ZISKOV VYPLÝVAJÚCICH Z KONVERZIE

| (88) | Všeobecná zásada týkajúca sa konverzie aktív sa stanovuje v článku 22 piatom pododseku zákona LIR, podľa ktorého sa výmenná transakcia tovaru považuje za prevod daného obchodovateľného tovaru za odplatu a jeho následné nadobudnutie za cenu zodpovedajúcu odhadovanej dosiahnuteľnej hodnote (146), ktoré vedie k zdaniteľným kapitálovým ziskom. |
| --- | --- |

(88)

Všeobecná zásada týkajúca sa konverzie aktív sa stanovuje v článku 22 piatom pododseku zákona LIR, podľa ktorého sa výmenná transakcia tovaru považuje za prevod daného obchodovateľného tovaru za odplatu a jeho následné nadobudnutie za cenu zodpovedajúcu odhadovanej dosiahnuteľnej hodnote (146), ktoré vedie k zdaniteľným kapitálovým ziskom.

146

| (89) | Odchylne od tohto všeobecného pravidla sa v článku 22a druhom pododseku č. 1 zákona LIR uvádza, že konverzia úveru na kapitál spoločnosti dlžníka nevedie k vytvoreniu kapitálových ziskov na účely dane z príjmov právnických osôb. V tomto istom ustanovení sa uvádza, že táto výnimka nepokrýva kapitálový úrok z úveru za prevádzkové účtovné obdobie pred konverziou až do času výmennej transakcie (147). |
| --- | --- |

(89)

Odchylne od tohto všeobecného pravidla sa v článku 22a druhom pododseku č. 1 zákona LIR uvádza, že konverzia úveru na kapitál spoločnosti dlžníka nevedie k vytvoreniu kapitálových ziskov na účely dane z príjmov právnických osôb. V tomto istom ustanovení sa uvádza, že táto výnimka nepokrýva kapitálový úrok z úveru za prevádzkové účtovné obdobie pred konverziou až do času výmennej transakcie (147).

147

2.3.4.   USTANOVENIE PROTI ZNEUŽÍVANIU

| (90) | V článku 6 luxemburského zákona o daňovej úprave, alebo inak zákona Steueranpassungsgesetz (ďalej len „StAnpG“), sa zakazujú daňové úniky alebo zníženie daňového zaťaženia zneužitím právnych foriem alebo nástrojov, ktoré sú vzhľadom na občianske právo zákonné. Ak podľa článku 6 zákona StAnpG právna forma alebo nástroj, ktorý obklopuje transakciu, nie je vo svojej podstate príslušný, daň sa musí posudzovať v súlade s podstatou transakcie, akoby sa transakcia zrealizovala podľa príslušnej právnej formy (148). |
| --- | --- |

(90)

V článku 6 luxemburského zákona o daňovej úprave, alebo inak zákona Steueranpassungsgesetz (ďalej len „StAnpG“), sa zakazujú daňové úniky alebo zníženie daňového zaťaženia zneužitím právnych foriem alebo nástrojov, ktoré sú vzhľadom na občianske právo zákonné. Ak podľa článku 6 zákona StAnpG právna forma alebo nástroj, ktorý obklopuje transakciu, nie je vo svojej podstate príslušný, daň sa musí posudzovať v súlade s podstatou transakcie, akoby sa transakcia zrealizovala podľa príslušnej právnej formy (148).

Steueranpassungsgesetz

148

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (91) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania predbežne dospela k záveru, že zdaňovanie poskytnuté na základe dotknutých záväzných stanovísk sa javí ako poskytnutie štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 zmluvy a vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť týchto opatrení s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(91)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania predbežne dospela k záveru, že zdaňovanie poskytnuté na základe dotknutých záväzných stanovísk sa javí ako poskytnutie štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 zmluvy a vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť týchto opatrení s vnútorným trhom.

| (92) | Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia najmä vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o otázky:






  1. | či luxemburské daňové úrady dôvodne umožnili odpočet prirážok z úveru ZORA a či úvery ZORA zodpovedali princípu nezávislého vzťahu; |
| --- | --- | --- |

(92)

Vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia najmä vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o otázky:

1.

či luxemburské daňové úrady dôvodne umožnili odpočet prirážok z úveru ZORA a či úvery ZORA zodpovedali princípu nezávislého vzťahu;

| 2. | v prípade, keby luxemburské daňové úrady mali dôvod umožniť odpočet prirážok z úveru ZORA, po prvé, či luxemburské daňové úrady mali dôvod prijať uplatnenie článku 22a zákona LIR; a po druhé, či použitá metóda na stanovenie zdaniteľných príjmov spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply zodpovedala princípu nezávislého vzťahu; |
| --- | --- |

2.

v prípade, keby luxemburské daňové úrady mali dôvod umožniť odpočet prirážok z úveru ZORA, po prvé, či luxemburské daňové úrady mali dôvod prijať uplatnenie článku 22a zákona LIR; a po druhé, či použitá metóda na stanovenie zdaniteľných príjmov spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply zodpovedala princípu nezávislého vzťahu;

| 3. | či sa kombinovaný účinok odpočítateľnosti výdavkov (prirážok z úveru ZORA) na úrovni LNG Supply a GSTM a nezdanenie zodpovedajúceho príjmu na úrovni EIL a LNG Luxembourg odchyľuje od všeobecného cieľa luxemburského daňového systému a poskytuje selektívnu výhoda holdingovej spoločnosti LNG Holding a holdingovej spoločnosti CEF. |
| --- | --- |

3.

či sa kombinovaný účinok odpočítateľnosti výdavkov (prirážok z úveru ZORA) na úrovni LNG Supply a GSTM a nezdanenie zodpovedajúceho príjmu na úrovni EIL a LNG Luxembourg odchyľuje od všeobecného cieľa luxemburského daňového systému a poskytuje selektívnu výhoda holdingovej spoločnosti LNG Holding a holdingovej spoločnosti CEF.

| (93) | Prvá pochybnosť Komisie sa týkala odpočtu prirážok z úveru ZORA (149). Komisia spochybnila posúdenie prirážok z úveru ZORA ako úrokov v zmysle článku 109 zákona LIR, a preto spochybnila aj ich odpočítateľnosť. Presnejšie sa Komisia domnievala, že prirážky z úveru ZORA by sa mali posudzovať ako prerozdelenie ziskov podľa článku 164 prvého pododseku a druhého pododseku zákona LIR, a preto by sa ich odpočet nemal umožniť. Komisia sa tiež domnievala, že tým, že sa umožnil odpočet prirážok z úveru ZORA, Luxembursko možno nesprávne uplatnilo článok 164 tretí pododsek zákona LIR. Podľa tohto ustanovenia je spoločnosť povinná zahrnúť do svojho zdaniteľného príjmu, ako je skryté rozdelenie ziskov, celú sumu vyplatenú jej akcionárom, ktorá by nebola v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Presnejšie sa Komisia pýtala, či by nezávislá spoločnosť rokujúca za podmienok nezávislého vzťahu poskytla úver spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM za rovnakých podmienok, ako sú podmienky pre úvery ZORA. |
| --- | --- |

(93)

Prvá pochybnosť Komisie sa týkala odpočtu prirážok z úveru ZORA (149). Komisia spochybnila posúdenie prirážok z úveru ZORA ako úrokov v zmysle článku 109 zákona LIR, a preto spochybnila aj ich odpočítateľnosť. Presnejšie sa Komisia domnievala, že prirážky z úveru ZORA by sa mali posudzovať ako prerozdelenie ziskov podľa článku 164 prvého pododseku a druhého pododseku zákona LIR, a preto by sa ich odpočet nemal umožniť. Komisia sa tiež domnievala, že tým, že sa umožnil odpočet prirážok z úveru ZORA, Luxembursko možno nesprávne uplatnilo článok 164 tretí pododsek zákona LIR. Podľa tohto ustanovenia je spoločnosť povinná zahrnúť do svojho zdaniteľného príjmu, ako je skryté rozdelenie ziskov, celú sumu vyplatenú jej akcionárom, ktorá by nebola v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Presnejšie sa Komisia pýtala, či by nezávislá spoločnosť rokujúca za podmienok nezávislého vzťahu poskytla úver spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM za rovnakých podmienok, ako sú podmienky pre úvery ZORA.

149

| (94) | V prípade, že by luxemburské daňové úrady mali dôvod umožniť odpočet prirážok z úveru ZORA, Komisia vyjadrila druhú pochybnosť, ktorú možno rozdeliť na dve časti:






  1. | po prvé, Komisia spochybnila uplatnenie článku 22a zákona LIR, podľa ktorého žiadna daň z príjmu právnických osôb nie je splatná z konverzie úveru ZORA na akcie (150). Ak sa mali prirážky z úveru ZORA považovať za odpočítateľné úroky pri úveroch, čo Komisia poprela tým, že vyjadrila svoju prvú pochybnosť, mali sa zdaňovať ako príjmy na úrovni spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg alebo na úrovni holdingových spoločností, a nemalo sa na ne uplatniť oslobodenie podľa článku 22a zákona LIR; |
| --- | --- | --- |

(94)

V prípade, že by luxemburské daňové úrady mali dôvod umožniť odpočet prirážok z úveru ZORA, Komisia vyjadrila druhú pochybnosť, ktorú možno rozdeliť na dve časti:

1.

po prvé, Komisia spochybnila uplatnenie článku 22a zákona LIR, podľa ktorého žiadna daň z príjmu právnických osôb nie je splatná z konverzie úveru ZORA na akcie (150). Ak sa mali prirážky z úveru ZORA považovať za odpočítateľné úroky pri úveroch, čo Komisia poprela tým, že vyjadrila svoju prvú pochybnosť, mali sa zdaňovať ako príjmy na úrovni spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg alebo na úrovni holdingových spoločností, a nemalo sa na ne uplatniť oslobodenie podľa článku 22a zákona LIR;

150

| 2. | po druhé, Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o použitú metódu v dotknutých záväzných stanoviskách na stanovenie zdaniteľných príjmov spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM – zdaniteľné rozpätie nespočíva na žiadnej ekonomickej analýze – a pokiaľ ide o súlad tejto metódy s princípom nezávislého vzťahu (151). |
| --- | --- |

2.

po druhé, Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o použitú metódu v dotknutých záväzných stanoviskách na stanovenie zdaniteľných príjmov spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM – zdaniteľné rozpätie nespočíva na žiadnej ekonomickej analýze – a pokiaľ ide o súlad tejto metódy s princípom nezávislého vzťahu (151).

151

| (95) | Nakoniec tretia pochybnosť sa týkala kombinovaného účinku odpočítateľnosti prirážok z úveru ZORA na úrovni dcérskych spoločností a nezdanenia zodpovedajúcich príjmov na úrovni spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg z dôvodu uplatnenia článku 22a zákona LIR (152). Keď zlúčime tieto účinky, Luxembursko de facto schválilo nezdaňovanie podstatnej časti ziskov dosahovaných z činností spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply v Luxembursku. Komisia sa snažila dokázať, či sa výsledok odchyľoval od cieľa luxemburského systému zdaňovania spoločností, na základe ktorého sa podľa článku 163 zákona LIR majú zdaňovať zisky všetkých spoločností podliehajúcich dani v Luxembursku (153). |
| --- | --- |

(95)

Nakoniec tretia pochybnosť sa týkala kombinovaného účinku odpočítateľnosti prirážok z úveru ZORA na úrovni dcérskych spoločností a nezdanenia zodpovedajúcich príjmov na úrovni spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg z dôvodu uplatnenia článku 22a zákona LIR (152). Keď zlúčime tieto účinky, Luxembursko de facto schválilo nezdaňovanie podstatnej časti ziskov dosahovaných z činností spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply v Luxembursku. Komisia sa snažila dokázať, či sa výsledok odchyľoval od cieľa luxemburského systému zdaňovania spoločností, na základe ktorého sa podľa článku 163 zákona LIR majú zdaňovať zisky všetkých spoločností podliehajúcich dani v Luxembursku (153).

152

de facto

153

| (96) | V rámci tejto tretej pochybnosti Komisia tiež skúmala, či by zdaňovanie schválené v záväzných stanoviskách mohlo predstavovať nesprávne uplatnenie článku 166 zákona LIR, ktorého cieľom je zamedziť ekonomickému dvojitému zdaňovaniu toho istého zisku. Komisia najmä zdôraznila, že sa javí, že na uplatnenie článku 166 zákona LIR sa odvolávala spoločnosť CEF a spoločnosť LNG Holding s cieľom oslobodiť zisky, ktoré sa nezdanili na úrovni GSTM a LNG Supply (154). |
| --- | --- |

(96)

V rámci tejto tretej pochybnosti Komisia tiež skúmala, či by zdaňovanie schválené v záväzných stanoviskách mohlo predstavovať nesprávne uplatnenie článku 166 zákona LIR, ktorého cieľom je zamedziť ekonomickému dvojitému zdaňovaniu toho istého zisku. Komisia najmä zdôraznila, že sa javí, že na uplatnenie článku 166 zákona LIR sa odvolávala spoločnosť CEF a spoločnosť LNG Holding s cieľom oslobodiť zisky, ktoré sa nezdanili na úrovni GSTM a LNG Supply (154).

154

| (97) | Komisia uviedla, že sa na základe dotknutých záväzných stanovísk zjavne poskytovala selektívna výhoda nie iba holdingovým spoločnostiam CEF a LNG Holding, ale tiež celej skupine Engie (155). |
| --- | --- |

(97)

Komisia uviedla, že sa na základe dotknutých záväzných stanovísk zjavne poskytovala selektívna výhoda nie iba holdingovým spoločnostiam CEF a LNG Holding, ale tiež celej skupine Engie (155).

155

| (98) | Komisia sa tiež predbežne domnievala, že sa dotknuté záväzné stanoviská môžu odchyľovať od luxemburských ustanovení týkajúcich sa zneužitia práva v daňovej oblasti (článok 5 a článok 6 zákona StAnpG) (156). |
| --- | --- |

(98)

Komisia sa tiež predbežne domnievala, že sa dotknuté záväzné stanoviská môžu odchyľovať od luxemburských ustanovení týkajúcich sa zneužitia práva v daňovej oblasti (článok 5 a článok 6 zákona StAnpG) (156).

156

| (99) | Na zasadnutí 1. júna 2017 a v liste z 11. decembra 2017 v nadväznosti na dodatočné informácie, ktoré predložilo Luxembursko a spoločnosť Engie, Komisia jasne a podrobne vysvetlila isté skutočnosti vyplývajúce z posúdenia veci. Komisia poukázala na to, že článok 109 prvý pododsek zákona LIR nemožno uplatniť na luxemburské spoločnosti ani na spoločnosti s daňovým sídlom v Luxembursku. Komisia tiež poznamenala, že systém stanovený v článku 22a zákona LIR je voliteľný a že v tomto prípade sa dotknuté spoločnosti do tohto dňa stále nerozhodli pre jeho uplatňovanie. Komisia nakoniec uviedla, že podľa Luxemburska dotknuté záväzné stanoviská „sa zakladajú na všeobecnom systéme dane z príjmov právnických osôb“ (157), a najmä na „zásade zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie“ (158). Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania (159), v tomto ohľade by uplatniteľným referenčným systémom mohol byť luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého cieľom je zdaňovať zisk spoločností, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb v Luxembursku. |
| --- | --- |

(99)

Na zasadnutí 1. júna 2017 a v liste z 11. decembra 2017 v nadväznosti na dodatočné informácie, ktoré predložilo Luxembursko a spoločnosť Engie, Komisia jasne a podrobne vysvetlila isté skutočnosti vyplývajúce z posúdenia veci. Komisia poukázala na to, že článok 109 prvý pododsek zákona LIR nemožno uplatniť na luxemburské spoločnosti ani na spoločnosti s daňovým sídlom v Luxembursku. Komisia tiež poznamenala, že systém stanovený v článku 22a zákona LIR je voliteľný a že v tomto prípade sa dotknuté spoločnosti do tohto dňa stále nerozhodli pre jeho uplatňovanie. Komisia nakoniec uviedla, že podľa Luxemburska dotknuté záväzné stanoviská „sa zakladajú na všeobecnom systéme dane z príjmov právnických osôb“ (157), a najmä na „zásade zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie“ (158). Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania (159), v tomto ohľade by uplatniteľným referenčným systémom mohol byť luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého cieľom je zdaňovať zisk spoločností, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb v Luxembursku.

157

158

159

| (100) | Pokiaľ ide o výhodu poskytnutú skupine Engie (160), Komisia vo svojom liste z 11. decembra 2017 navyše vysvetlila, že vzhľadom na to, že cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností je v zásade zahrnúť do zdaniteľného príjmu všetky zisky vykázané v účtovnej závierke spoločnosti, vnútroskupinové finančné transakcie medzi viacerými subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku by nemali mať vplyv na sumu zdaniteľných príjmov týchto subjektov, alebo inými slovami na ich kombinovaný zdaniteľný príjem. V danom prípade Komisia navyše zdôraznila, že dotknuté záväzné stanoviská viedli k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu spoločnosti Engie v Luxembursku (zdôvodnenie na úrovni skupiny). |
| --- | --- |

(100)

Pokiaľ ide o výhodu poskytnutú skupine Engie (160), Komisia vo svojom liste z 11. decembra 2017 navyše vysvetlila, že vzhľadom na to, že cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností je v zásade zahrnúť do zdaniteľného príjmu všetky zisky vykázané v účtovnej závierke spoločnosti, vnútroskupinové finančné transakcie medzi viacerými subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku by nemali mať vplyv na sumu zdaniteľných príjmov týchto subjektov, alebo inými slovami na ich kombinovaný zdaniteľný príjem. V danom prípade Komisia navyše zdôraznila, že dotknuté záväzné stanoviská viedli k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu spoločnosti Engie v Luxembursku (zdôvodnenie na úrovni skupiny).

160

4.   PRIPOMIENKY LUXEMBURSKA

PRIPOMIENKY LUXEMBURSKA

| (101) | Luxembursko v prvom rade pripomína, že podľa článku 114 zmluvy daňové predpisy spadajú do právomoci členských štátov. Iba v prípadoch, keď sa daňovým predpisom porušuje článok 107 zmluvy, môže Komisia daňový predpis preskúmať. |
| --- | --- |

(101)

Luxembursko v prvom rade pripomína, že podľa článku 114 zmluvy daňové predpisy spadajú do právomoci členských štátov. Iba v prípadoch, keď sa daňovým predpisom porušuje článok 107 zmluvy, môže Komisia daňový predpis preskúmať.

| (102) | Luxembursko v druhom rade z dôvodov, ktoré sa uvádzajú nižšie, popiera existenciu selektívnej výhody. |
| --- | --- |

(102)

Luxembursko v druhom rade z dôvodov, ktoré sa uvádzajú nižšie, popiera existenciu selektívnej výhody.

4.1.   REFERENČNÝ SYSTÉM, KTORÝ VO SVOJOM ROZHODNUTÍ O ZAČATÍ KONANIA POUŽILA KOMISIA, JE NESPRÁVNY

REFERENČNÝ SYSTÉM, KTORÝ VO SVOJOM ROZHODNUTÍ O ZAČATÍ KONANIA POUŽILA KOMISIA, JE NESPRÁVNY

| (103) | Podľa Luxemburska sa článok 109 zákona LIR v prvom rade uplatňuje iba na fyzické osoby, a teda sa neuplatňuje na spoločnosti. |
| --- | --- |

(103)

Podľa Luxemburska sa článok 109 zákona LIR v prvom rade uplatňuje iba na fyzické osoby, a teda sa neuplatňuje na spoločnosti.

| (104) | V druhom rade Luxembursko zdôrazňuje, že úvery ZORA sú z pohľadu luxemburského daňového systému dlhovými nástrojmi: preto ich nemožno postaviť na roveň účastí na kapitáli (161). Túto klasifikáciu možno v zásade odôvodniť neexistenciou hlasovacích práv spojených s držbou úverov ZORA, neexistenciou práv na účasť na riadení, dividendách alebo na likvidačnom zostatku, povinnosťou zaplatiť dlh do vopred stanovenej lehoty, neexistenciou notárskeho úkonu týkajúceho sa kapitálového vkladu, ako aj právnou formou zmluvy. Luxembursko navyše tvrdí, že úvery ZORA nie sú cenným papierom zakladajúcim právo na účasť na medziročnom zisku alebo na likvidačnom zostatku. Podľa stanoviska Luxemburska preto článok 164 prvý pododsek a druhý pododsek zákona LIR nemožno uplatniť. |
| --- | --- |

(104)

V druhom rade Luxembursko zdôrazňuje, že úvery ZORA sú z pohľadu luxemburského daňového systému dlhovými nástrojmi: preto ich nemožno postaviť na roveň účastí na kapitáli (161). Túto klasifikáciu možno v zásade odôvodniť neexistenciou hlasovacích práv spojených s držbou úverov ZORA, neexistenciou práv na účasť na riadení, dividendách alebo na likvidačnom zostatku, povinnosťou zaplatiť dlh do vopred stanovenej lehoty, neexistenciou notárskeho úkonu týkajúceho sa kapitálového vkladu, ako aj právnou formou zmluvy. Luxembursko navyše tvrdí, že úvery ZORA nie sú cenným papierom zakladajúcim právo na účasť na medziročnom zisku alebo na likvidačnom zostatku. Podľa stanoviska Luxemburska preto článok 164 prvý pododsek a druhý pododsek zákona LIR nemožno uplatniť.

161

| (105) | Po tretie, pokiaľ ide o charakter nezávislého vzťahu úverov ZORA, Luxembursko sa domnieva, že Komisia ignorovala rôzne kategórie investorov. Úvery ZORA nie sú štandardné zmluvy o úvere, ale predstavujú netypické nástroje, ktoré chránia dlžníka pred prípadnými prevádzkovými rizikami a investorovi umožňujú vyššiu návratnosť investície. Vzhľadom na volatilitu trhu a závislosť na financovaní je využitie úveru ZORA logickejšie pre dlžníka, a podobné nástroje, ako napríklad dlhové cenné papiere odporujúce efektívnosti daného základu, možno nájsť na finančných trhoch. Preto podmienky uvedené v úvere ZORA zodpovedajú princípu nezávislého vzťahu a článok 164 tretí pododsek zákona LIR nemožno podľa Luxemburska uplatniť. |
| --- | --- |

(105)

Po tretie, pokiaľ ide o charakter nezávislého vzťahu úverov ZORA, Luxembursko sa domnieva, že Komisia ignorovala rôzne kategórie investorov. Úvery ZORA nie sú štandardné zmluvy o úvere, ale predstavujú netypické nástroje, ktoré chránia dlžníka pred prípadnými prevádzkovými rizikami a investorovi umožňujú vyššiu návratnosť investície. Vzhľadom na volatilitu trhu a závislosť na financovaní je využitie úveru ZORA logickejšie pre dlžníka, a podobné nástroje, ako napríklad dlhové cenné papiere odporujúce efektívnosti daného základu, možno nájsť na finančných trhoch. Preto podmienky uvedené v úvere ZORA zodpovedajú princípu nezávislého vzťahu a článok 164 tretí pododsek zákona LIR nemožno podľa Luxemburska uplatniť.

| (106) | Podľa Luxemburska sa referenčný systém zakladá na článkoch 18, 40 a 23 zákona LIR, v ktorých sa stanovuje zdaniteľný príjem spoločnosti, zásada zosúladenia obchodnej bilancie a daňovej bilancie, zásada obozretnosti na jednej strane, a na článku 22a zákona LIR na druhej strane. |
| --- | --- |

(106)

Podľa Luxemburska sa referenčný systém zakladá na článkoch 18, 40 a 23 zákona LIR, v ktorých sa stanovuje zdaniteľný príjem spoločnosti, zásada zosúladenia obchodnej bilancie a daňovej bilancie, zásada obozretnosti na jednej strane, a na článku 22a zákona LIR na druhej strane.

| (107) | Luxembursko tvrdí, že určenie zdaniteľných ziskov uvedených v článku 18 zákona LIR zodpovedá dvom hlavným zásadám. Po prvé zásade zosúladenia obchodnej bilancie a daňovej bilancie (článok 40 zákona LIR) a po druhé zásade obozretnosti, podľa ktorej zisk nemožno zdaniť, pokiaľ sa nedosiahol. |
| --- | --- |

(107)

Luxembursko tvrdí, že určenie zdaniteľných ziskov uvedených v článku 18 zákona LIR zodpovedá dvom hlavným zásadám. Po prvé zásade zosúladenia obchodnej bilancie a daňovej bilancie (článok 40 zákona LIR) a po druhé zásade obozretnosti, podľa ktorej zisk nemožno zdaniť, pokiaľ sa nedosiahol.

| (108) | Pokiaľ ide o článok 22a zákona LIR, Luxembursko tvrdí, že ide o voliteľný systém, ktorý možno v súlade s článkom 162 zákona LIR uplatniť na spoločnosti (162). |
| --- | --- |

(108)

Pokiaľ ide o článok 22a zákona LIR, Luxembursko tvrdí, že ide o voliteľný systém, ktorý možno v súlade s článkom 162 zákona LIR uplatniť na spoločnosti (162).

162

| (109) | Luxembursko popiera interpretáciu, podľa ktorej by sa v článku 163 zákona LIR mal stanovovať cieľ alebo zásada luxemburského systému zdaňovania spoločností, podľa ktorého by sa mali zdaňovať všetky zisky, ktoré spoločnosti so sídlom v Luxembursku dosiahli. Luxembursko sa domnieva, že tento cieľ sa neuvádza ani neodráža v žiadnom ustanovení zákona. Podľa Luxemburska sa má definícia referenčného systému zakladať na súbore pravidiel stanovených zákonodarcom, a nie na základe hypotetického princípu alebo cieľa, ktorého interpretácia môže ísť za rámec presného znenia zákona. |
| --- | --- |

(109)

Luxembursko popiera interpretáciu, podľa ktorej by sa v článku 163 zákona LIR mal stanovovať cieľ alebo zásada luxemburského systému zdaňovania spoločností, podľa ktorého by sa mali zdaňovať všetky zisky, ktoré spoločnosti so sídlom v Luxembursku dosiahli. Luxembursko sa domnieva, že tento cieľ sa neuvádza ani neodráža v žiadnom ustanovení zákona. Podľa Luxemburska sa má definícia referenčného systému zakladať na súbore pravidiel stanovených zákonodarcom, a nie na základe hypotetického princípu alebo cieľa, ktorého interpretácia môže ísť za rámec presného znenia zákona.

4.2.   DOTKNUTÉ ZÁVÄZNÉ STANOVISKÁ SA NEODCHYĽUJÚ OD REFERENČNÉHO SYSTÉMU

DOTKNUTÉ ZÁVÄZNÉ STANOVISKÁ SA NEODCHYĽUJÚ OD REFERENČNÉHO SYSTÉMU

| (110) | Luxembursko tvrdí, že tým, že sa schválila odpočítateľnosť nákladov spojených s úvermi ZORA, zdaňovanie schválené v dotknutých záväzných stanoviskách bolo v plnom rozsahu v súlade s článkami 14 až 60 zákona LIR, a preto aj s článkami 18, 40 a 23 zákona LIR. Luxembursko sa domnieva, že Komisia ignorovala skutočnosť, že odpočítateľné náklady na úrovni spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply nepredstavujú ani úroky ani dividendy. Splácanie úveru ZORA možno realizovať za vyššiu cenu, ako je nominálna hodnota nástroja. Podľa zásady obozretnosti musí dlžník počítať s týmto nákladom a uvedomiť si toto riziko. Podľa článkov 18, 40 a 23 zákona LIR je tento náklad odpočítateľný. |
| --- | --- |

(110)

Luxembursko tvrdí, že tým, že sa schválila odpočítateľnosť nákladov spojených s úvermi ZORA, zdaňovanie schválené v dotknutých záväzných stanoviskách bolo v plnom rozsahu v súlade s článkami 14 až 60 zákona LIR, a preto aj s článkami 18, 40 a 23 zákona LIR. Luxembursko sa domnieva, že Komisia ignorovala skutočnosť, že odpočítateľné náklady na úrovni spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply nepredstavujú ani úroky ani dividendy. Splácanie úveru ZORA možno realizovať za vyššiu cenu, ako je nominálna hodnota nástroja. Podľa zásady obozretnosti musí dlžník počítať s týmto nákladom a uvedomiť si toto riziko. Podľa článkov 18, 40 a 23 zákona LIR je tento náklad odpočítateľný.

| (111) | Luxembursko sa domnieva, že zdaňovanie schválené v dotknutých záväzných stanoviskách bolo v plnom rozsahu v súlade s článkom 97 a článkom 22a zákona LIR. Luxembursko tvrdí, že Komisia nesprávne posúdila skutočnosť, že každý kapitálový úrok sa má zdaňovať. Luxembursko v podstate zastáva názor, že Komisia nezobrala do úvahy skutočnosť, ako sa uvádza v odôvodnení 110, že odpočítateľnými nákladmi nie sú ani úroky, ani dividendy. Podľa zásady obozretnosti možno predpokladať, že z nákladu, ktorý je pre jednu stranu daňovo odpočítateľný, nevyplýva nutne zdaniteľný zisk pre druhú stranu. Úvery ZORA má posudzovať veriteľ na základe nadobúdacej ceny, a nie trhovej ceny. Preto sa Luxembursko domnieva, že úvery ZORA nevytvárajú zdaniteľné príjmy na úrovni veriteľa pred dátumom konverzie. |
| --- | --- |

(111)

Luxembursko sa domnieva, že zdaňovanie schválené v dotknutých záväzných stanoviskách bolo v plnom rozsahu v súlade s článkom 97 a článkom 22a zákona LIR. Luxembursko tvrdí, že Komisia nesprávne posúdila skutočnosť, že každý kapitálový úrok sa má zdaňovať. Luxembursko v podstate zastáva názor, že Komisia nezobrala do úvahy skutočnosť, ako sa uvádza v odôvodnení 110, že odpočítateľnými nákladmi nie sú ani úroky, ani dividendy. Podľa zásady obozretnosti možno predpokladať, že z nákladu, ktorý je pre jednu stranu daňovo odpočítateľný, nevyplýva nutne zdaniteľný zisk pre druhú stranu. Úvery ZORA má posudzovať veriteľ na základe nadobúdacej ceny, a nie trhovej ceny. Preto sa Luxembursko domnieva, že úvery ZORA nevytvárajú zdaniteľné príjmy na úrovni veriteľa pred dátumom konverzie.

| (112) | Z daňového hľadiska je pri konverzii stanovený zisk rovnajúci sa rozdielu medzi nadobúdacou cenou a trhovou hodnotou akcií. Luxembursko však tvrdí, že spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg sa môžu rozhodnúť, či využijú mechanizmus stanovený v článku 22a zákona LIR. Akcie, ktoré nadobudol veriteľ, možno zo strany veriteľa posudzovať ako náhradu za úver ZORA. V takom prípade možno akcie zhodnotiť v účtovnej závierke veriteľa v nominálnej hodnote úveru ZORA. |
| --- | --- |

(112)

Z daňového hľadiska je pri konverzii stanovený zisk rovnajúci sa rozdielu medzi nadobúdacou cenou a trhovou hodnotou akcií. Luxembursko však tvrdí, že spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg sa môžu rozhodnúť, či využijú mechanizmus stanovený v článku 22a zákona LIR. Akcie, ktoré nadobudol veriteľ, možno zo strany veriteľa posudzovať ako náhradu za úver ZORA. V takom prípade možno akcie zhodnotiť v účtovnej závierke veriteľa v nominálnej hodnote úveru ZORA.

| (113) | Luxembursko však vysvetľuje, že po čiastočnom splatení úveru ZORA zo strany spoločnosti LNG Supply, ktoré nastalo v roku 2014, sa spoločnosť LNG Luxembourg nerozhodla využiť voliteľný systém stanovený v článku 22a zákona LIR a zaznamenala zdaniteľný zisk vo svojej účtovnej závierke. |
| --- | --- |

(113)

Luxembursko však vysvetľuje, že po čiastočnom splatení úveru ZORA zo strany spoločnosti LNG Supply, ktoré nastalo v roku 2014, sa spoločnosť LNG Luxembourg nerozhodla využiť voliteľný systém stanovený v článku 22a zákona LIR a zaznamenala zdaniteľný zisk vo svojej účtovnej závierke.

| (114) | Luxembursko sa domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská sa neodchyľujú od princípu nezávislého vzťahu, keďže sa schválila metóda stanovenia ziskov spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply založená na vzniknutých rizikách, vykonávaných funkciách a používaných aktívach každým subjektom. |
| --- | --- |

(114)

Luxembursko sa domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská sa neodchyľujú od princípu nezávislého vzťahu, keďže sa schválila metóda stanovenia ziskov spoločnosti GSTM a spoločnosti LNG Supply založená na vzniknutých rizikách, vykonávaných funkciách a používaných aktívach každým subjektom.

| (115) | Luxembursko popiera, že nesprávne uplatnilo článok 166 zákona LIR, lebo dotknuté záväzné stanoviská iba potvrdzujú striktný a správny výklad jednotlivých platných daňových predpisov pre každý podnik, ktorý podlieha dani z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(115)

Luxembursko popiera, že nesprávne uplatnilo článok 166 zákona LIR, lebo dotknuté záväzné stanoviská iba potvrdzujú striktný a správny výklad jednotlivých platných daňových predpisov pre každý podnik, ktorý podlieha dani z príjmov právnických osôb.

| (116) | Luxembursko popiera, že cieľom článku 166 zákona LIR je zamedziť ekonomickému dvojitému zdaňovaniu. Luxembursko sa domnieva, že podľa článku 166 zákona LIR príjmy nemajú byť zdanené skôr, ako možno využiť oslobodenie príjmov z účastí. Jedinými podmienkami na využitie oslobodenia príjmov z účastí sú povaha nástroja, percentuálny podiel na kapitáli dotknutého subjektu alebo nadobúdacia cena a trvanie účastí. V danom prípade sa článok 166 zákona LIR uplatnil v súlade so všetkými týmto podmienkami. Ako už bolo uvedené, Luxembursko sa domnieva, že nielen luxemburský systém zdaňovania spoločností nevyžaduje, aby sa zdaňovali všetky príjmy, ale tiež podľa článku 166 zákona LIR sa stanovuje, že príjmy, ktoré možno oslobodiť z účastí, nemusia nutne vyplývať z už predtým zdanených príjmov. |
| --- | --- |

(116)

Luxembursko popiera, že cieľom článku 166 zákona LIR je zamedziť ekonomickému dvojitému zdaňovaniu. Luxembursko sa domnieva, že podľa článku 166 zákona LIR príjmy nemajú byť zdanené skôr, ako možno využiť oslobodenie príjmov z účastí. Jedinými podmienkami na využitie oslobodenia príjmov z účastí sú povaha nástroja, percentuálny podiel na kapitáli dotknutého subjektu alebo nadobúdacia cena a trvanie účastí. V danom prípade sa článok 166 zákona LIR uplatnil v súlade so všetkými týmto podmienkami. Ako už bolo uvedené, Luxembursko sa domnieva, že nielen luxemburský systém zdaňovania spoločností nevyžaduje, aby sa zdaňovali všetky príjmy, ale tiež podľa článku 166 zákona LIR sa stanovuje, že príjmy, ktoré možno oslobodiť z účastí, nemusia nutne vyplývať z už predtým zdanených príjmov.

| (117) | Luxembursko tiež potvrdzuje, že ak sa Komisia domnieva, že článok 166 zákona LIR sa neodchyľuje od referenčného systému, musí dokázať, že v dotknutých záväzných stanoviskách spoločnosti CEF a spoločnosti LNG Holding sa schvaľuje odchylné uplatnenie článku 166 zákona LIR. Luxembursko hlavne popiera kombinované uplatnenie článkov 164 a 166 zákona LIR, keďže ustanovenia článku 164 zákona LIR nepredstavujú podmienku sine qua non na uplatnenie článku 166 zákona LIR. Článok 164 zákona LIR sa uplatňuje iba na príjmy prerozdelené tuzemskými spoločnosťami (spoločnosťami so sídlom v Luxembursku), zatiaľ čo ustanovenia článku 166 zákona LIR majú širší rozsah pôsobnosti a systém oslobodenia príjmov z účastí sa uplatňuje na príjmy vytvárané účasťami tak spoločností so sídlom v Luxembursku, ako aj zahraničných spoločností. Luxembursko tak výslovne uznáva, že okrem výnimky udelenej na zahraničné účasti, sa na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť článok 166, tiež vzťahujú ustanovenia článku 164 zákona LIR (163). |
| --- | --- |

(117)

Luxembursko tiež potvrdzuje, že ak sa Komisia domnieva, že článok 166 zákona LIR sa neodchyľuje od referenčného systému, musí dokázať, že v dotknutých záväzných stanoviskách spoločnosti CEF a spoločnosti LNG Holding sa schvaľuje odchylné uplatnenie článku 166 zákona LIR. Luxembursko hlavne popiera kombinované uplatnenie článkov 164 a 166 zákona LIR, keďže ustanovenia článku 164 zákona LIR nepredstavujú podmienku sine qua non na uplatnenie článku 166 zákona LIR. Článok 164 zákona LIR sa uplatňuje iba na príjmy prerozdelené tuzemskými spoločnosťami (spoločnosťami so sídlom v Luxembursku), zatiaľ čo ustanovenia článku 166 zákona LIR majú širší rozsah pôsobnosti a systém oslobodenia príjmov z účastí sa uplatňuje na príjmy vytvárané účasťami tak spoločností so sídlom v Luxembursku, ako aj zahraničných spoločností. Luxembursko tak výslovne uznáva, že okrem výnimky udelenej na zahraničné účasti, sa na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť článok 166, tiež vzťahujú ustanovenia článku 164 zákona LIR (163).

sine qua non

163

| (118) | Pokiaľ ide o zdôvodnenie uplatnené na úrovni skupiny (pozri odôvodnenie 100), Luxembursko opäť potvrdzuje svoje stanovisko, podľa ktorého sa zdôvodnenie Komisie nemôže zakladať na neprimeranom a neexistujúcom referenčnom systéme. Luxembursko zdôrazňuje, že luxemburské právo nespresňuje, že vnútroskupinové finančné transakcie medzi viacerými subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku nemôžu mať vplyv na zvýšenie alebo zníženie sumy zdaniteľných príjmov všetkých subjektov v Luxembursku, alebo inými slovami kombinovaných zdaniteľných príjmov skupiny v Luxembursku. Luxembursko navyše vysvetľuje, že na stanovenie selektívnosti opatrenia musí Komisia preukázať, že sa opatrenie neodchyľuje od cieľa referenčného systému, ale od samotného referenčného systému. |
| --- | --- |

(118)

Pokiaľ ide o zdôvodnenie uplatnené na úrovni skupiny (pozri odôvodnenie 100), Luxembursko opäť potvrdzuje svoje stanovisko, podľa ktorého sa zdôvodnenie Komisie nemôže zakladať na neprimeranom a neexistujúcom referenčnom systéme. Luxembursko zdôrazňuje, že luxemburské právo nespresňuje, že vnútroskupinové finančné transakcie medzi viacerými subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku nemôžu mať vplyv na zvýšenie alebo zníženie sumy zdaniteľných príjmov všetkých subjektov v Luxembursku, alebo inými slovami kombinovaných zdaniteľných príjmov skupiny v Luxembursku. Luxembursko navyše vysvetľuje, že na stanovenie selektívnosti opatrenia musí Komisia preukázať, že sa opatrenie neodchyľuje od cieľa referenčného systému, ale od samotného referenčného systému.

| (119) | Luxembursko tvrdí, že na stanovenie selektívnosti opatrenia musí Komisia dokázať, že podniky pôsobiace v danom odvetví sa zvýhodňujú v porovnaní s inými, a odvoláva sa na zrušené rozhodnutie Komisie vo veci Comunidad Autonoma de Galicia (164). |
| --- | --- |

(119)

Luxembursko tvrdí, že na stanovenie selektívnosti opatrenia musí Komisia dokázať, že podniky pôsobiace v danom odvetví sa zvýhodňujú v porovnaní s inými, a odvoláva sa na zrušené rozhodnutie Komisie vo veci Comunidad Autonoma de Galicia (164).

Comunidad Autonoma de Galicia

164

| (120) | Luxembursko tiež popiera tvrdenie Komisie, podľa ktorého akýkoľvek daňovo odpočítateľný náklad vykázaný emitentom úveru ZORA na základe prirážok z úveru ZORA sa mal zahrnúť do zdaniteľných príjmov veriteľa a nemal mať takto žiadny vplyv na zdaniteľné príjmy skupiny v Luxembursku. Luxembursko pripomína, že článok 22a zákona LIR umožňuje veriteľovi konvertibilného úveru nevykázať kapitálový zisk v okamihu konverzie. Podľa Luxemburska sa preto zásahom spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg neznížili zdaniteľné príjmy skupiny Engie, čo by sa stalo, keby sa skupina priamo odvolala na úver ZORA. |
| --- | --- |

(120)

Luxembursko tiež popiera tvrdenie Komisie, podľa ktorého akýkoľvek daňovo odpočítateľný náklad vykázaný emitentom úveru ZORA na základe prirážok z úveru ZORA sa mal zahrnúť do zdaniteľných príjmov veriteľa a nemal mať takto žiadny vplyv na zdaniteľné príjmy skupiny v Luxembursku. Luxembursko pripomína, že článok 22a zákona LIR umožňuje veriteľovi konvertibilného úveru nevykázať kapitálový zisk v okamihu konverzie. Podľa Luxemburska sa preto zásahom spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg neznížili zdaniteľné príjmy skupiny Engie, čo by sa stalo, keby sa skupina priamo odvolala na úver ZORA.

| (121) | Luxembursko tiež popiera akékoľvek zneužitie práva. Luxembursko najmä uvádza narážku Komisie, podľa ktorej malo Luxembursko schváliť simulovanú transakciu podľa článku 5 zákona StAnpG a pripomína, že jednotlivé strany skutočne právne existujú a že svoje zmluvné záväzky vykonávali správne. Luxembursko tiež odmieta argument, podľa ktorého právna forma transakcie nemá byť vo svojej podstate primeraná podľa článku 6 zákona StAnpG, pričom transakcie sa uskutočnili na financovanie prevodu aktív v rámci skupiny. |
| --- | --- |

(121)

Luxembursko tiež popiera akékoľvek zneužitie práva. Luxembursko najmä uvádza narážku Komisie, podľa ktorej malo Luxembursko schváliť simulovanú transakciu podľa článku 5 zákona StAnpG a pripomína, že jednotlivé strany skutočne právne existujú a že svoje zmluvné záväzky vykonávali správne. Luxembursko tiež odmieta argument, podľa ktorého právna forma transakcie nemá byť vo svojej podstate primeraná podľa článku 6 zákona StAnpG, pričom transakcie sa uskutočnili na financovanie prevodu aktív v rámci skupiny.

4.3.   NEEXISTENCIA VRÁTENIA POMOCI

NEEXISTENCIA VRÁTENIA POMOCI

| (122) | V prípade, ak by Komisia nakoniec prijala záporné rozhodnutie, Luxembursko sa domnieva, že by malo nadobudnúť účinnosť iba v budúcnosti a že by Komisia nemala nariadiť vrátenie údajnej štátnej pomoci v súlade so zásadami právnej istoty a oprávneného očakávania. |
| --- | --- |

(122)

V prípade, ak by Komisia nakoniec prijala záporné rozhodnutie, Luxembursko sa domnieva, že by malo nadobudnúť účinnosť iba v budúcnosti a že by Komisia nemala nariadiť vrátenie údajnej štátnej pomoci v súlade so zásadami právnej istoty a oprávneného očakávania.

5.   PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI ENGIE

PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI ENGIE

| (123) | Spoločnosť Engie sa domnieva, že úvery ZORA predstavujú dlhové nástroje. Celková suma, ktorá sa má splatiť, závisí od výkonnosti dlžníka. Spoločnosť Engie preto tvrdí, že by veriteľ nemal nadobudnúť príjmy pred konverziou. Navyše až do konverzie je v účtovnej závierke úver ZORA dlhovým nástrojom, a preto sa tak posudzuje z účtovného a daňového hľadiska. |
| --- | --- |

(123)

Spoločnosť Engie sa domnieva, že úvery ZORA predstavujú dlhové nástroje. Celková suma, ktorá sa má splatiť, závisí od výkonnosti dlžníka. Spoločnosť Engie preto tvrdí, že by veriteľ nemal nadobudnúť príjmy pred konverziou. Navyše až do konverzie je v účtovnej závierke úver ZORA dlhovým nástrojom, a preto sa tak posudzuje z účtovného a daňového hľadiska.

| (124) | Spoločnosť Engie tvrdí, že odpočítateľnosť nákladov spojených s úverom ZORA na úrovni dlžníka zodpovedá platným daňovým predpisom. Náklady spojené so splácaním úveru ZORA, ktoré sa uvádzajú v účtovnej závierke v súlade s platnými účtovnými pravidlami, predstavujú daňové odpočítateľné náklady podľa hlavnej daňovej zásady o zosúladení účtovnej bilancie a daňovej bilancie. Podľa účtovnej zásady obozretnosti veriteľ nie je oprávnený zaúčtovať zisk vo svojej účtovnej závierke pred konverziou úveru ZORA na akcie. Preto veriteľ zaúčtuje zisk, ktorý je zdaniteľný, iba pri konverzii. Podľa spoločnosti Engie však v zmysle článku 22a zákona LIR spoločnosť môže v prípade konverzie konvertibilného úveru využiť odklad zdanenia. Nakoniec spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg sa poistili proti rizikám tým, že uzatvorili forwardové zmluvy príslušne so spoločnosťou CEF a so spoločnosťou LNG Holding. Príjmy, ktoré spoločnosť CEF a spoločnosť LNG Holding získala zo svojich investícií, sa zdaňujú podľa platných daňových predpisov, ktorých súčasťou je aj článok 166 zákona LIR. |
| --- | --- |

(124)

Spoločnosť Engie tvrdí, že odpočítateľnosť nákladov spojených s úverom ZORA na úrovni dlžníka zodpovedá platným daňovým predpisom. Náklady spojené so splácaním úveru ZORA, ktoré sa uvádzajú v účtovnej závierke v súlade s platnými účtovnými pravidlami, predstavujú daňové odpočítateľné náklady podľa hlavnej daňovej zásady o zosúladení účtovnej bilancie a daňovej bilancie. Podľa účtovnej zásady obozretnosti veriteľ nie je oprávnený zaúčtovať zisk vo svojej účtovnej závierke pred konverziou úveru ZORA na akcie. Preto veriteľ zaúčtuje zisk, ktorý je zdaniteľný, iba pri konverzii. Podľa spoločnosti Engie však v zmysle článku 22a zákona LIR spoločnosť môže v prípade konverzie konvertibilného úveru využiť odklad zdanenia. Nakoniec spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg sa poistili proti rizikám tým, že uzatvorili forwardové zmluvy príslušne so spoločnosťou CEF a so spoločnosťou LNG Holding. Príjmy, ktoré spoločnosť CEF a spoločnosť LNG Holding získala zo svojich investícií, sa zdaňujú podľa platných daňových predpisov, ktorých súčasťou je aj článok 166 zákona LIR.

| (125) | Spoločnosť Engie podrobne vysvetlila, ktoré činnosti sa previedli na spoločnosť LNG Supply a na spoločnosť GSTM, a to na jednej strane činnosti, ktoré vyplývajú príslušne zo zmluvy o dlhodobých dodávkach skvapalneného zemného plynu (približne na 20 rokov) (ďalej len „zmluva GNL“) v Jemene a doplnkových aktív (kapacita terminálu a kapacita na prepravu) a činnosti spojené s konsolidáciou zostatkov (cash pooling) skupiny na strane druhej (165). |
| --- | --- |

(125)

Spoločnosť Engie podrobne vysvetlila, ktoré činnosti sa previedli na spoločnosť LNG Supply a na spoločnosť GSTM, a to na jednej strane činnosti, ktoré vyplývajú príslušne zo zmluvy o dlhodobých dodávkach skvapalneného zemného plynu (približne na 20 rokov) (ďalej len „zmluva GNL“) v Jemene a doplnkových aktív (kapacita terminálu a kapacita na prepravu) a činnosti spojené s konsolidáciou zostatkov (cash pooling) skupiny na strane druhej (165).

cash pooling

165

| (126) | Spoločnosť Engie rovnako vysvetlila, že iba úver ZORA medzi LNG Supply a LNG Luxembourg bol predmetom čiastočnej konverzie na akcie v roku 2014 z dôvodu veľkých ziskov, ktoré dosiahla spoločnosť LNG Supply. Po čiastočnej konverzii spoločnosť LNG Luxembourg zaúčtovala zdaniteľné príjmy. Spoločnosť LNG Luxembourg sa nerozhodla uplatniť schému stanovenú v článku 22a zákona LIR. Počas toho istého účtovného obdobia subjekt vykázal odpočítateľný náklad v rovnakej výške vo svojich účtovných výkazoch z dôvodu prevodu akcií na spoločnosť LNG Holding v rámci forwardovej zmluvy LNG. |
| --- | --- |

(126)

Spoločnosť Engie rovnako vysvetlila, že iba úver ZORA medzi LNG Supply a LNG Luxembourg bol predmetom čiastočnej konverzie na akcie v roku 2014 z dôvodu veľkých ziskov, ktoré dosiahla spoločnosť LNG Supply. Po čiastočnej konverzii spoločnosť LNG Luxembourg zaúčtovala zdaniteľné príjmy. Spoločnosť LNG Luxembourg sa nerozhodla uplatniť schému stanovenú v článku 22a zákona LIR. Počas toho istého účtovného obdobia subjekt vykázal odpočítateľný náklad v rovnakej výške vo svojich účtovných výkazoch z dôvodu prevodu akcií na spoločnosť LNG Holding v rámci forwardovej zmluvy LNG.

| (127) | Spoločnosť Engie rovnako potvrdila, že uplatnenie článku 22a zákona LIR nemá mať v skutočnosti vplyv na zdaniteľné príjmy veriteľov úverov ZORA (LNG Luxembourg a EIL), keďže sa predajná cena a dátum predaja stanovil vopred vo forwardových zmluvách. V tomto ohľade sa výmenné transakcie uskutočnili počas zasadnutia z 1. júna 2017, pokiaľ ide o scenár, v ktorom by spoločnosť LNG Luxembourg alebo spoločnosť EIL dosiahla zdaniteľný zisk alebo stratu, keďže úvery ZORA a forwardové zmluvy sa navzájom kryjú. Engie vysvetlila, že celý zdaniteľný príjem dosiahnutý konverziou úverov ZORA sa prejaví v zodpovedajúcej daňovo odpočítateľnej strate podľa forwardových zmlúv. |
| --- | --- |

(127)

Spoločnosť Engie rovnako potvrdila, že uplatnenie článku 22a zákona LIR nemá mať v skutočnosti vplyv na zdaniteľné príjmy veriteľov úverov ZORA (LNG Luxembourg a EIL), keďže sa predajná cena a dátum predaja stanovil vopred vo forwardových zmluvách. V tomto ohľade sa výmenné transakcie uskutočnili počas zasadnutia z 1. júna 2017, pokiaľ ide o scenár, v ktorom by spoločnosť LNG Luxembourg alebo spoločnosť EIL dosiahla zdaniteľný zisk alebo stratu, keďže úvery ZORA a forwardové zmluvy sa navzájom kryjú. Engie vysvetlila, že celý zdaniteľný príjem dosiahnutý konverziou úverov ZORA sa prejaví v zodpovedajúcej daňovo odpočítateľnej strate podľa forwardových zmlúv.

| (128) | Nakoniec, pokiaľ ide o platný právny rámec na úrovni holdingových spoločností (a to CEF a LNG Holding), spoločnosť Engie spresnila, že v okamihu prevodu akcií a v prípade, keď je hodnota akcií vyššia než pevná nadobúdacia cena uvedená vo forwardových zmluvách, holdingová spoločnosť nevykáže vo svojej účtovnej závierke žiadny zisk. Takýto zisk možno vykázať len neskôr, ak a keď sa akcie emitentov predajú alebo zrušia. Podľa spoločnosti Engie možno tento potenciálny zisk oslobodiť od dane podľa schémy oslobodenia príjmov z účastí uplatniteľnej na luxemburské spoločnosti, ako sa uvádza v článku 166 zákona LIR. |
| --- | --- |

(128)

Nakoniec, pokiaľ ide o platný právny rámec na úrovni holdingových spoločností (a to CEF a LNG Holding), spoločnosť Engie spresnila, že v okamihu prevodu akcií a v prípade, keď je hodnota akcií vyššia než pevná nadobúdacia cena uvedená vo forwardových zmluvách, holdingová spoločnosť nevykáže vo svojej účtovnej závierke žiadny zisk. Takýto zisk možno vykázať len neskôr, ak a keď sa akcie emitentov predajú alebo zrušia. Podľa spoločnosti Engie možno tento potenciálny zisk oslobodiť od dane podľa schémy oslobodenia príjmov z účastí uplatniteľnej na luxemburské spoločnosti, ako sa uvádza v článku 166 zákona LIR.

| (129) | Spoločnosť Engie tvrdí, že uskutočnením úveru ZORA GSTM a úveru ZORA LNG sa dodržiavajú záväzné stanoviská prijaté v súlade s daňovými právnymi predpismi a že zavedenie úverov nevedie k dvojitému zdaňovaniu. Spoločnosť Engie počas zasadnutia z júna 2017 tiež vysvetlila, že pokiaľ sa sleduje skôr ekonomické zdôvodnenie než právne zdôvodnenie, je potrebné zobrať do úvahy dlhú splatnosť úveru ZORA a nesústrediť sa na roky, v ktorých sa zisky dosiahli a počas ktorých sa zaplatili obmedzené dane. Spoločnosť Engie vysvetlia, že ak sa skôr sleduje zdôvodnenie subjekt po subjekte než ekonomická alebo globálna stránka, schéma sa stáva symetrickou. |
| --- | --- |

(129)

Spoločnosť Engie tvrdí, že uskutočnením úveru ZORA GSTM a úveru ZORA LNG sa dodržiavajú záväzné stanoviská prijaté v súlade s daňovými právnymi predpismi a že zavedenie úverov nevedie k dvojitému zdaňovaniu. Spoločnosť Engie počas zasadnutia z júna 2017 tiež vysvetlila, že pokiaľ sa sleduje skôr ekonomické zdôvodnenie než právne zdôvodnenie, je potrebné zobrať do úvahy dlhú splatnosť úveru ZORA a nesústrediť sa na roky, v ktorých sa zisky dosiahli a počas ktorých sa zaplatili obmedzené dane. Spoločnosť Engie vysvetlia, že ak sa skôr sleduje zdôvodnenie subjekt po subjekte než ekonomická alebo globálna stránka, schéma sa stáva symetrickou.

| (130) | Spoločnosť Engie navyše uviedla, že úver ZORA GSTM ešte nebol predmetom konverzie. K tomuto dňu sa na úrovni spoločnosti EIL nevykázal žiadny zisk. Úver ZORA LNG sa v roku 2014 čiastočne premenil na akcie, čo viedlo k vykázaniu zisku vo výške kumulovaných prirážok z úveru ZORA v účtovnej závierke spoločnosti LNG Luxembourg. Spoločnosť LNG Luxembourg sa nerozhodla využiť voliteľnú schému odkladu zdanenia podľa článku 22a zákona LIR a dosiahnutý zisk z konverzie sa zobral do úvahy pri výpočte jej daňového základu za rok 2014. |
| --- | --- |

(130)

Spoločnosť Engie navyše uviedla, že úver ZORA GSTM ešte nebol predmetom konverzie. K tomuto dňu sa na úrovni spoločnosti EIL nevykázal žiadny zisk. Úver ZORA LNG sa v roku 2014 čiastočne premenil na akcie, čo viedlo k vykázaniu zisku vo výške kumulovaných prirážok z úveru ZORA v účtovnej závierke spoločnosti LNG Luxembourg. Spoločnosť LNG Luxembourg sa nerozhodla využiť voliteľnú schému odkladu zdanenia podľa článku 22a zákona LIR a dosiahnutý zisk z konverzie sa zobral do úvahy pri výpočte jej daňového základu za rok 2014.

| (131) | Engie navyše podrobne vysvetlila presné úlohy spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg. Tieto úlohy sú popísané v správach o transferovom oceňovaní, ktoré vyhotovila spoločnosť Engie na odôvodnenie úverov ZORA a sú priložené k pripomienkam, ktoré predložila Komisii vo veci rozhodnutia o začatí konania (ďalej len „správy PT“). Spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg sa v správach PT uvádzajú ako „investori“, ktorí znášajú všetky riziká spojené s činnosťami a ktorí zabezpečujú kľúčové funkcie vyplývajúce z týchto činností, pričom sú tieto subjekty v rovnakom čase kryté z hľadiska rizík forwardovými zmluvami (166). Spoločnosť Engie uviedla, že z hľadiska transferového oceňovania možno podľa forwardovej zmluvy na účely stanovenia odmeny emitenta úveru ZORA spojiť veriteľa úveru ZORA s kupujúcim vymenených akcií. |
| --- | --- |

(131)

Engie navyše podrobne vysvetlila presné úlohy spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg. Tieto úlohy sú popísané v správach o transferovom oceňovaní, ktoré vyhotovila spoločnosť Engie na odôvodnenie úverov ZORA a sú priložené k pripomienkam, ktoré predložila Komisii vo veci rozhodnutia o začatí konania (ďalej len „správy PT“). Spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg sa v správach PT uvádzajú ako „investori“, ktorí znášajú všetky riziká spojené s činnosťami a ktorí zabezpečujú kľúčové funkcie vyplývajúce z týchto činností, pričom sú tieto subjekty v rovnakom čase kryté z hľadiska rizík forwardovými zmluvami (166). Spoločnosť Engie uviedla, že z hľadiska transferového oceňovania možno podľa forwardovej zmluvy na účely stanovenia odmeny emitenta úveru ZORA spojiť veriteľa úveru ZORA s kupujúcim vymenených akcií.

166

| (132) | Berúc na vedomie, že zásah spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg je z ekonomického a obchodného hľadiska neutrálny, Komisia požiadala počas zasadnutia z 1. júna 2017 o vysvetlenie, prečo sú tieto subjekty potrebné na financovanie prevodu aktív. Spoločnosť Engie potvrdila, že mohla štruktúrovať financovanie prevodu činností inak. Hoci existujú iné spôsoby na štruktúrovanie tejto operácie, táto štruktúra sa vybrala, lebo prinášala viac flexibility pri riadení spoločností a viac možností pre budúce operácie, čo sú pre organizáciu skupiny spoločností dôležité kritériá. |
| --- | --- |

(132)

Berúc na vedomie, že zásah spoločnosti EIL a spoločnosti LNG Luxembourg je z ekonomického a obchodného hľadiska neutrálny, Komisia požiadala počas zasadnutia z 1. júna 2017 o vysvetlenie, prečo sú tieto subjekty potrebné na financovanie prevodu aktív. Spoločnosť Engie potvrdila, že mohla štruktúrovať financovanie prevodu činností inak. Hoci existujú iné spôsoby na štruktúrovanie tejto operácie, táto štruktúra sa vybrala, lebo prinášala viac flexibility pri riadení spoločností a viac možností pre budúce operácie, čo sú pre organizáciu skupiny spoločností dôležité kritériá.

5.1.   SPOLOČNOSŤ ENGIE POPIERA EXISTENCIU AKEJKOĽVEK VÝHODY

SPOLOČNOSŤ ENGIE POPIERA EXISTENCIU AKEJKOĽVEK VÝHODY

| (133) | Spoločnosť Engie tvrdí, že dotknuté spoločnosti nevyužívajú žiadnu výhodu, pretože nevyužívajú žiadne neoprávnené zníženie dane. Spoločnosť Engie tvrdí, že odpočet prirážok z úveru ZORA nepredstavuje konkurenčnú výhodu. Spoločnosť Engie sa navyše domnieva, že konkurenčná výhoda nemôže vzniknúť z kombinácie schémy uplatnenej na emitentov úverov ZORA a schémy uplatnenej na veriteľov, keďže táto výhoda sa neprejavila z dôvodu neexistencie konverzie úveru ZORA GSTM a rozhodnutia nevyužiť pre úver ZORA LNG článok 22a zákona LIR. |
| --- | --- |

(133)

Spoločnosť Engie tvrdí, že dotknuté spoločnosti nevyužívajú žiadnu výhodu, pretože nevyužívajú žiadne neoprávnené zníženie dane. Spoločnosť Engie tvrdí, že odpočet prirážok z úveru ZORA nepredstavuje konkurenčnú výhodu. Spoločnosť Engie sa navyše domnieva, že konkurenčná výhoda nemôže vzniknúť z kombinácie schémy uplatnenej na emitentov úverov ZORA a schémy uplatnenej na veriteľov, keďže táto výhoda sa neprejavila z dôvodu neexistencie konverzie úveru ZORA GSTM a rozhodnutia nevyužiť pre úver ZORA LNG článok 22a zákona LIR.

5.2.   SPOLOČNOSŤ ENGIE POPIERA SELEKTÍVNOSŤ PREDMETNÝCH OPATRENÍ

SPOLOČNOSŤ ENGIE POPIERA SELEKTÍVNOSŤ PREDMETNÝCH OPATRENÍ

| (134) | Spoločnosť Engie sa v prvom rade domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská nepredstavujú jednotlivé opatrenia štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(134)

Spoločnosť Engie sa v prvom rade domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská nepredstavujú jednotlivé opatrenia štátnej pomoci.

| (135) | Spoločnosť Engie popiera referenčný systém, ktorý vo svojom rozhodnutí o začatí konania použila Komisia. Spoločnosť Engie sa domnieva, že článok 109 prvý pododsek a článok 164 zákona LIR nemožno uplatniť, lebo prvý článok sa týka iba fyzických osôb a druhý článok sa netýka úverov. Správny referenčný systém je taký, ktorý sa zakladá na článkoch 18 až 45 zákona LIR, v ktorých sa stanovujú základné zásady luxemburského daňového práva, pokiaľ ide o určenie zdaniteľných príjmov spoločnosti, napríklad zásada obozretnosti (článok 23 zákona LIR), zosúladenie daňovej bilancie a obchodnej bilancie (článok 40 zákona LIR) a odpočítateľnosť prevádzkových nákladov (článok 45 zákona LIR). |
| --- | --- |

(135)

Spoločnosť Engie popiera referenčný systém, ktorý vo svojom rozhodnutí o začatí konania použila Komisia. Spoločnosť Engie sa domnieva, že článok 109 prvý pododsek a článok 164 zákona LIR nemožno uplatniť, lebo prvý článok sa týka iba fyzických osôb a druhý článok sa netýka úverov. Správny referenčný systém je taký, ktorý sa zakladá na článkoch 18 až 45 zákona LIR, v ktorých sa stanovujú základné zásady luxemburského daňového práva, pokiaľ ide o určenie zdaniteľných príjmov spoločnosti, napríklad zásada obozretnosti (článok 23 zákona LIR), zosúladenie daňovej bilancie a obchodnej bilancie (článok 40 zákona LIR) a odpočítateľnosť prevádzkových nákladov (článok 45 zákona LIR).

| (136) | Spoločnosť Engie sa domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská sa neodchyľujú od platného referenčného systému. Zvýšenie hodnoty splácaného dlhu predstavuje pre dlžníkov finančnú záťaž. Táto finančná záťaž sa vykazuje vo výročnej účtovnej závierke a je odpočítateľná podľa zásady zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie a odpočítateľnosti prevádzkových nákladov. Naopak v prípade záporných prirážok z úveru ZORA má zníženie dlhu za následok zaúčtovanie zdaniteľného príjmu. Neskoršia konverzia úveru na akcie nespochybňuje pôvodné posúdenie tohto nástroja ako dlhu. Pokiaľ ide o spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg, na základe článku 22a zákona LIR majú možnosť v okamihu konverzie využiť odklad zdanenia. Spoločnosť LNG Luxembourg nevyužila túto schému po čiastočnej konverzii úveru ZORA v roku 2014 a vo svojej účtovnej závierke vykázala zdaniteľný zisk. Úver ZORA GSTM a zvyšok úveru ZORA LNG nebol k tomuto dňu predmetom žiadnej konverzie. K tomuto dňu sa nevykázal žiadny príjem a voliteľná schéma článku 22a zákona LIR sa nemohla uplatniť. Preto sa Engie domnieva, že sa dotknuté záväzné stanoviská neodchyľujú od platného referenčného systému, a to ani pokiaľ ide o formálny obsah, ani pokiaľ ide o ich uskutočnenie. |
| --- | --- |

(136)

Spoločnosť Engie sa domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská sa neodchyľujú od platného referenčného systému. Zvýšenie hodnoty splácaného dlhu predstavuje pre dlžníkov finančnú záťaž. Táto finančná záťaž sa vykazuje vo výročnej účtovnej závierke a je odpočítateľná podľa zásady zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie a odpočítateľnosti prevádzkových nákladov. Naopak v prípade záporných prirážok z úveru ZORA má zníženie dlhu za následok zaúčtovanie zdaniteľného príjmu. Neskoršia konverzia úveru na akcie nespochybňuje pôvodné posúdenie tohto nástroja ako dlhu. Pokiaľ ide o spoločnosť EIL a spoločnosť LNG Luxembourg, na základe článku 22a zákona LIR majú možnosť v okamihu konverzie využiť odklad zdanenia. Spoločnosť LNG Luxembourg nevyužila túto schému po čiastočnej konverzii úveru ZORA v roku 2014 a vo svojej účtovnej závierke vykázala zdaniteľný zisk. Úver ZORA GSTM a zvyšok úveru ZORA LNG nebol k tomuto dňu predmetom žiadnej konverzie. K tomuto dňu sa nevykázal žiadny príjem a voliteľná schéma článku 22a zákona LIR sa nemohla uplatniť. Preto sa Engie domnieva, že sa dotknuté záväzné stanoviská neodchyľujú od platného referenčného systému, a to ani pokiaľ ide o formálny obsah, ani pokiaľ ide o ich uskutočnenie.

| (137) | Vychádzajúc zo správ PT spoločnosť Engie tvrdí, že použitá metóda na stanovenie zdaniteľného rozpätia na úrovni emitentov (to znamená odmena emitentov) zodpovedá dôveryhodnej aproximácii trhového výsledku a vyhovuje princípu nezávislého vzťahu. Funkcie, riziká a aktíva jednotlivých právnych subjektov sa odmeňovali v súlade trhovými cenami. V dvoch predložených správach PT sa vyhodnocujú funkcie a riziká, ktoré preberajú emitenti (LNG Supply alebo GSTM) a „investor“ (ktorého totožnosť sa presne neuvádza), a dospieva sa v nich k záveru, že väčšinu rizík znáša „investor“, zatiaľ čo emitent je spojený s každodenným riadením prevádzaných činností. Podľa správ PT je metóda nezávislej trhovej ceny (167) vhodná na vyhodnotenie charakteru nezávislého vzťahu úveru ZORA a odmena „exchange-traded funds“ (ETF) predstavuje porovnateľnú odmenu. V správach PT sa nakoniec uvádza, že odmena emitentov zodpovedá odmene ETF, a preto sa má považovať za odmenu, ktorá je v súlade s princípom nezávislého vzťahu. |
| --- | --- |

(137)

Vychádzajúc zo správ PT spoločnosť Engie tvrdí, že použitá metóda na stanovenie zdaniteľného rozpätia na úrovni emitentov (to znamená odmena emitentov) zodpovedá dôveryhodnej aproximácii trhového výsledku a vyhovuje princípu nezávislého vzťahu. Funkcie, riziká a aktíva jednotlivých právnych subjektov sa odmeňovali v súlade trhovými cenami. V dvoch predložených správach PT sa vyhodnocujú funkcie a riziká, ktoré preberajú emitenti (LNG Supply alebo GSTM) a „investor“ (ktorého totožnosť sa presne neuvádza), a dospieva sa v nich k záveru, že väčšinu rizík znáša „investor“, zatiaľ čo emitent je spojený s každodenným riadením prevádzaných činností. Podľa správ PT je metóda nezávislej trhovej ceny (167) vhodná na vyhodnotenie charakteru nezávislého vzťahu úveru ZORA a odmena „exchange-traded funds“ (ETF) predstavuje porovnateľnú odmenu. V správach PT sa nakoniec uvádza, že odmena emitentov zodpovedá odmene ETF, a preto sa má považovať za odmenu, ktorá je v súlade s princípom nezávislého vzťahu.

167

| (138) | Podľa spoločnosti Engie kumulatívne uplatnenie príslušných ustanovení luxemburských právnych predpisov potvrdené v dotknutých záväzných stanoviskách zodpovedá cieľu luxemburského systému zdaňovania spoločností, a to zdaneniu ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú zdaneniu v Luxembursku, po zohľadnení odmeny vyplývajúcej z vydaných dlhových nástrojov. Akýkoľvek adresát nástroja dlhu (dlžník) by uplatňoval rovnaké zdaňovanie, a to odpočítateľnosť finančných nákladov. Rovnako akýkoľvek poskytovateľ ako veriteľ podobného úveru by uplatňoval rovnaké zdaňovanie, a to zdanenie účtovného zisku pri splatení okrem prípadu, keď by využil schému odkladu zdanenia. |
| --- | --- |

(138)

Podľa spoločnosti Engie kumulatívne uplatnenie príslušných ustanovení luxemburských právnych predpisov potvrdené v dotknutých záväzných stanoviskách zodpovedá cieľu luxemburského systému zdaňovania spoločností, a to zdaneniu ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú zdaneniu v Luxembursku, po zohľadnení odmeny vyplývajúcej z vydaných dlhových nástrojov. Akýkoľvek adresát nástroja dlhu (dlžník) by uplatňoval rovnaké zdaňovanie, a to odpočítateľnosť finančných nákladov. Rovnako akýkoľvek poskytovateľ ako veriteľ podobného úveru by uplatňoval rovnaké zdaňovanie, a to zdanenie účtovného zisku pri splatení okrem prípadu, keď by využil schému odkladu zdanenia.

| (139) | Spoločnosť Engie rovnako popiera akékoľvek zneužitie práva. Všetky subjekty, ktorých sa týkajú tieto transakcie, sú právnymi subjektami. Dotknuté transakcie sú navyše založené na ekonomickej logike s cieľom financovať prevod činností. Engie sa preto domnieva, že Luxembursko neoslobodilo prirážky z úveru ZORA od dane ani neschválilo žiadny daňový únik ani žiadne zneužitie vzhľadom na vnútroštátne právo. |
| --- | --- |

(139)

Spoločnosť Engie rovnako popiera akékoľvek zneužitie práva. Všetky subjekty, ktorých sa týkajú tieto transakcie, sú právnymi subjektami. Dotknuté transakcie sú navyše založené na ekonomickej logike s cieľom financovať prevod činností. Engie sa preto domnieva, že Luxembursko neoslobodilo prirážky z úveru ZORA od dane ani neschválilo žiadny daňový únik ani žiadne zneužitie vzhľadom na vnútroštátne právo.

| (140) | V druhom rade sa spoločnosť Engie domnieva, že vzhľadom na to, že dotknuté záväzné stanoviská iba potvrdzujú platné vnútroštátne právne predpisy, mali by sa posudzovať ako schéma. V tejto súvislosti sa spoločnosť Engie domnieva, že tieto schémy uvedené v dotknutých záväzných stanoviskách, nie sú selektívne. Majú všeobecnú povahu, pretože sa uplatňujú na všetky hospodárske subjekty bez rozdielu a bez podmienok jednotlivo alebo kumulatívne. Ich uplatniteľnosť nie je podmienená vydaním záväzných stanovísk, ktoré sa v danom prípade vyžadujú z dôvodov právnej istoty. Všetky podniky, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii vzhľadom na cieľ daňového systému, a to zdaňovanie ziskov, môžu využiť tieto schémy. Podľa spoločnosti Engie preto svojimi konkrétnymi účinkami nevytvárajú diskrimináciu ani rozlišovanie medzi podnikmi. |
| --- | --- |

(140)

V druhom rade sa spoločnosť Engie domnieva, že vzhľadom na to, že dotknuté záväzné stanoviská iba potvrdzujú platné vnútroštátne právne predpisy, mali by sa posudzovať ako schéma. V tejto súvislosti sa spoločnosť Engie domnieva, že tieto schémy uvedené v dotknutých záväzných stanoviskách, nie sú selektívne. Majú všeobecnú povahu, pretože sa uplatňujú na všetky hospodárske subjekty bez rozdielu a bez podmienok jednotlivo alebo kumulatívne. Ich uplatniteľnosť nie je podmienená vydaním záväzných stanovísk, ktoré sa v danom prípade vyžadujú z dôvodov právnej istoty. Všetky podniky, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii vzhľadom na cieľ daňového systému, a to zdaňovanie ziskov, môžu využiť tieto schémy. Podľa spoločnosti Engie preto svojimi konkrétnymi účinkami nevytvárajú diskrimináciu ani rozlišovanie medzi podnikmi.

| (141) | Po tretie spoločnosť Engie tvrdí, že predmetné opatrenia vyplývajú zo základných zásad luxemburského daňového systému, hlavne zo zásady obozretnosti. |
| --- | --- |

(141)

Po tretie spoločnosť Engie tvrdí, že predmetné opatrenia vyplývajú zo základných zásad luxemburského daňového systému, hlavne zo zásady obozretnosti.

| (142) | Spoločnosť Engie popiera, že by cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností bolo zdaňovanie ziskov vykázaných v účtovnej závierke. Referenčným systémom je luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého súčasťou je aj článok 166 zákona LIR, ktorého uplatnenie sa schválilo v dotknutých záväzných stanoviskách. |
| --- | --- |

(142)

Spoločnosť Engie popiera, že by cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností bolo zdaňovanie ziskov vykázaných v účtovnej závierke. Referenčným systémom je luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého súčasťou je aj článok 166 zákona LIR, ktorého uplatnenie sa schválilo v dotknutých záväzných stanoviskách.

| (143) | Spoločnosť Engie tiež uvádza, že sa dotknuté záväzné stanoviská neodchyľujú od článku 166 zákona LIR. Podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností dividendy alebo kapitálové zisky vykázané daňovým subjektom možno zdaniť len vtedy, keď sú splnené podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR. Spoločnosť Engie poznamenáva, že podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR sa splnili, keď spoločnosť LNG Supply znížila svoj kapitál zrušením nových vydaných akcií. Preto sa spoločnosť Engie domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská sa neodkláňajú od platných daňových pravidiel a nevedú k zníženiu dane, čo by sa stalo, keby neexistovali. |
| --- | --- |

(143)

Spoločnosť Engie tiež uvádza, že sa dotknuté záväzné stanoviská neodchyľujú od článku 166 zákona LIR. Podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností dividendy alebo kapitálové zisky vykázané daňovým subjektom možno zdaniť len vtedy, keď sú splnené podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR. Spoločnosť Engie poznamenáva, že podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR sa splnili, keď spoločnosť LNG Supply znížila svoj kapitál zrušením nových vydaných akcií. Preto sa spoločnosť Engie domnieva, že dotknuté záväzné stanoviská sa neodkláňajú od platných daňových pravidiel a nevedú k zníženiu dane, čo by sa stalo, keby neexistovali.

| (144) | Spoločnosť Engie sa rovnako domnieva na základe článku 99 a článku 101 Ústavy Luxemburského veľkovojvodstva, že luxemburské daňové úrady sa nesmú odchyľovať od prísnych podmienok uvedených v článku 166 zákona LIR. |
| --- | --- |

(144)

Spoločnosť Engie sa rovnako domnieva na základe článku 99 a článku 101 Ústavy Luxemburského veľkovojvodstva, že luxemburské daňové úrady sa nesmú odchyľovať od prísnych podmienok uvedených v článku 166 zákona LIR.

| (145) | Spoločnosť Engie poznamenáva, že rozhodnutie o začatí konania sa odvoláva na potenciálne opatrenie individuálnej pomoci, a nie na článok 166 zákona LIR, ktorým sa má schéma zakladať. Ak Komisia nepovažuje článok 166 zákona LIR sám osebe za odchylný, ale spochybňuje jeho uplatnenie v dotknutých záväzných stanoviskách, Komisia nepreukázala, v čom sa dotknuté záväzné stanoviská odchyľujú od článku 166 zákona LIR. |
| --- | --- |

(145)

Spoločnosť Engie poznamenáva, že rozhodnutie o začatí konania sa odvoláva na potenciálne opatrenie individuálnej pomoci, a nie na článok 166 zákona LIR, ktorým sa má schéma zakladať. Ak Komisia nepovažuje článok 166 zákona LIR sám osebe za odchylný, ale spochybňuje jeho uplatnenie v dotknutých záväzných stanoviskách, Komisia nepreukázala, v čom sa dotknuté záväzné stanoviská odchyľujú od článku 166 zákona LIR.

| (146) | Spoločnosť Engie tvrdí, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti schémy oslobodenia príjmov z účastí – pôvodne zavedená v Luxembursku v roku 1940 – zodpovedalo cieľu budovania vnútorného trhu. Podľa Engie ide presne o cieľ stanovený v smernici 90/435/EHS. Spoločnosť Engie sa domnieva, že v tejto smernici sa nevyžaduje, aby sa zisky určené na prerozdelenie zdaňovali. |
| --- | --- |

(146)

Spoločnosť Engie tvrdí, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti schémy oslobodenia príjmov z účastí – pôvodne zavedená v Luxembursku v roku 1940 – zodpovedalo cieľu budovania vnútorného trhu. Podľa Engie ide presne o cieľ stanovený v smernici 90/435/EHS. Spoločnosť Engie sa domnieva, že v tejto smernici sa nevyžaduje, aby sa zisky určené na prerozdelenie zdaňovali.

| (147) | Pokiaľ ide o zdôvodnenie na úrovni skupiny, spoločnosť Engie uvádza, že kritérium selektívnosti sa má posudzovať pre každý subjekt jednotlivo, a nie na úrovni skupiny. Spoločnosť Engie uvádza, že v istých predchádzajúcich rozhodnutiach (168) sa Komisia domnievala, že analýza na úrovni skupiny nie je opodstatnená. |
| --- | --- |

(147)

Pokiaľ ide o zdôvodnenie na úrovni skupiny, spoločnosť Engie uvádza, že kritérium selektívnosti sa má posudzovať pre každý subjekt jednotlivo, a nie na úrovni skupiny. Spoločnosť Engie uvádza, že v istých predchádzajúcich rozhodnutiach (168) sa Komisia domnievala, že analýza na úrovni skupiny nie je opodstatnená.

168

| (148) | Podľa spoločnosti Engie luxemburský systém zdaňovania spoločností neustanovuje zásadu symetrie v zaobchádzaní so spoločnosťami ako stranami tej istej transakcie s daňovým sídlom v Luxembursku, ani pravidlá „linking rules“ (pravidlá prepojenia), ako to odporúča OECD (169). Spoločnosť Engie potvrdzuje, že každý subjekt skupiny sa zdaňoval v súlade s platnými pravidlami, ako to bolo potvrdené v dotknutých záväzných stanoviskách. |
| --- | --- |

(148)

Podľa spoločnosti Engie luxemburský systém zdaňovania spoločností neustanovuje zásadu symetrie v zaobchádzaní so spoločnosťami ako stranami tej istej transakcie s daňovým sídlom v Luxembursku, ani pravidlá „linking rules“ (pravidlá prepojenia), ako to odporúča OECD (169). Spoločnosť Engie potvrdzuje, že každý subjekt skupiny sa zdaňoval v súlade s platnými pravidlami, ako to bolo potvrdené v dotknutých záväzných stanoviskách.

169

| (149) | Spoločnosť Engie vysvetľuje, že transakcie, ktorých zdaňovanie sa schválilo v dotknutých záväzných stanoviskách, plnia hospodársky cieľ, a to financovanie prevodu aktív. Podľa spoločnosti Engie sa preto v danom prípade kritériá stanovené v článku 6 StAnpG nesplnili. |
| --- | --- |

(149)

Spoločnosť Engie vysvetľuje, že transakcie, ktorých zdaňovanie sa schválilo v dotknutých záväzných stanoviskách, plnia hospodársky cieľ, a to financovanie prevodu aktív. Podľa spoločnosti Engie sa preto v danom prípade kritériá stanovené v článku 6 StAnpG nesplnili.

| (150) | Spoločnosť Engie uvádza, že sa s príjemcami dotknutých záväzných stanovísk nezaobchádzalo odlišne od spoločností, ktoré by nevyužili takéto záväzné stanoviská, keďže dotknuté záväzné stanoviská iba potvrdzujú správne uplatnenie platných daňových pravidiel v Luxembursku. Z hľadiska cieľov luxemburského daňového systému preto dotknuté záväzné stanoviská nevytvárajú ani de jure ani de facto diskrimináciu voči iným podnikom nachádzajúcim sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť Engie. |
| --- | --- |

(150)

Spoločnosť Engie uvádza, že sa s príjemcami dotknutých záväzných stanovísk nezaobchádzalo odlišne od spoločností, ktoré by nevyužili takéto záväzné stanoviská, keďže dotknuté záväzné stanoviská iba potvrdzujú správne uplatnenie platných daňových pravidiel v Luxembursku. Z hľadiska cieľov luxemburského daňového systému preto dotknuté záväzné stanoviská nevytvárajú ani de jure ani de facto diskrimináciu voči iným podnikom nachádzajúcim sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť Engie.

de jure

de facto

5.3.   NEEXISTENCIA VRÁTENIA POMOCI

NEEXISTENCIA VRÁTENIA POMOCI

| (151) | Nakoniec spoločnosť Engie tvrdí, že v prípadoch, v ktorých by Komisia posúdila dotknuté záväzné stanoviská ako štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, nemohla by nariadiť jej vrátenie bez toho, aby porušila isté všeobecné právne zásady, a to zásadu právnej istoty, oprávneného očakávania, zásadu dobrej správy vecí verejných a rovnakého zaobchádzania. |
| --- | --- |

(151)

Nakoniec spoločnosť Engie tvrdí, že v prípadoch, v ktorých by Komisia posúdila dotknuté záväzné stanoviská ako štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, nemohla by nariadiť jej vrátenie bez toho, aby porušila isté všeobecné právne zásady, a to zásadu právnej istoty, oprávneného očakávania, zásadu dobrej správy vecí verejných a rovnakého zaobchádzania.

| (152) | Podľa spoločnosti Engie by Komisia hlavne mohla preukázať existenciu selektívnej výhody len tým, že by so spätnou účinnosťou uplatnila svoj vlastný výklad luxemburských daňových predpisov, aby dospela k záveru, že sa tieto v danom prípade uplatnili nesprávne. Právna neistota, ktorá by z toho vyplývala, by musela byť nutne obmedzená tým, že účinnosť rozhodnutia nie je retroaktívna. |
| --- | --- |

(152)

Podľa spoločnosti Engie by Komisia hlavne mohla preukázať existenciu selektívnej výhody len tým, že by so spätnou účinnosťou uplatnila svoj vlastný výklad luxemburských daňových predpisov, aby dospela k záveru, že sa tieto v danom prípade uplatnili nesprávne. Právna neistota, ktorá by z toho vyplývala, by musela byť nutne obmedzená tým, že účinnosť rozhodnutia nie je retroaktívna.

6.   POSÚDENIE OPATRENÍ ŠTÁTNEJ POMOCI

POSÚDENIE OPATRENÍ ŠTÁTNEJ POMOCI

| (153) | Ako sa uvádza v odôvodnení 92, vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila tri hlavné pochybnosti. V tomto rozhodnutí sa Komisia sústredí na posúdenie tretej pochybnosti, ktorá sa týka kombinovaného účinku odpočítateľnosti prirážok z úveru ZORA a oslobodenia zodpovedajúcich príjmov, a vysvetlí, prečo sa pochybnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania nerozplynuli. |
| --- | --- |

(153)

Ako sa uvádza v odôvodnení 92, vo svojom rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila tri hlavné pochybnosti. V tomto rozhodnutí sa Komisia sústredí na posúdenie tretej pochybnosti, ktorá sa týka kombinovaného účinku odpočítateľnosti prirážok z úveru ZORA a oslobodenia zodpovedajúcich príjmov, a vysvetlí, prečo sa pochybnosti uvedené v rozhodnutí o začatí konania nerozplynuli.

6.1.   EXISTENCIA POMOCI

EXISTENCIA POMOCI

| (154) | V zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(154)

V zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (155) | Kvalifikácia „štátnej pomoci“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy si vyžaduje, aby sa splnili všetky podmienky uvedené v tomto ustanovení (170). V dôsledku uvedeného musí po prvé ísť o štátne opatrenie alebo o opatrenie financované zo štátnych prostriedkov; po druhé musí byť toto opatrenie spôsobilé ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi; po tretie musí priniesť príjemcovi selektívnu výhodu a po štvrté musí narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže (171). |
| --- | --- |

(155)

Kvalifikácia „štátnej pomoci“ v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy si vyžaduje, aby sa splnili všetky podmienky uvedené v tomto ustanovení (170). V dôsledku uvedeného musí po prvé ísť o štátne opatrenie alebo o opatrenie financované zo štátnych prostriedkov; po druhé musí byť toto opatrenie spôsobilé ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi; po tretie musí priniesť príjemcovi selektívnu výhodu a po štvrté musí narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže (171).

170

171

| (156) | Pokiaľ ide o prvú podmienku nevyhnutnú na zistenie existencie štátnej pomoci, dotknuté záväzné stanoviská vydala luxemburská daňová správa, ktorá je luxemburským štátnym orgánom. Prostredníctvom týchto dotknutých záväzných stanovísk daňová správa prijíma istý systém zdaňovania. Na základe týchto dotknutých záväzných stanovísk spoločnosti LNG Supply, LNG Luxembourg, LNG Holding, GSTM, EIL a CEF, ktoré patria do skupiny Engie, určili výšku dane z príjmov právnických osôb, ktoré museli každý rok v Luxembursku platiť. Tieto dotknuté záväzné stanoviská následne uvedené spoločnosti skupiny Engie použili na účely ich ročných daňových priznaní k dani z príjmov právnických osôb, ktoré luxemburská daňová správa prijala ako daňové priznania, na základe ktorých sa stanovuje splatná daň z príjmov právnických osôb v Luxembursku. Daňová výhoda poskytnutá na základe týchto dotknutých záväzných stanovísk je teda pripísateľná Luxembursku. |
| --- | --- |

(156)

Pokiaľ ide o prvú podmienku nevyhnutnú na zistenie existencie štátnej pomoci, dotknuté záväzné stanoviská vydala luxemburská daňová správa, ktorá je luxemburským štátnym orgánom. Prostredníctvom týchto dotknutých záväzných stanovísk daňová správa prijíma istý systém zdaňovania. Na základe týchto dotknutých záväzných stanovísk spoločnosti LNG Supply, LNG Luxembourg, LNG Holding, GSTM, EIL a CEF, ktoré patria do skupiny Engie, určili výšku dane z príjmov právnických osôb, ktoré museli každý rok v Luxembursku platiť. Tieto dotknuté záväzné stanoviská následne uvedené spoločnosti skupiny Engie použili na účely ich ročných daňových priznaní k dani z príjmov právnických osôb, ktoré luxemburská daňová správa prijala ako daňové priznania, na základe ktorých sa stanovuje splatná daň z príjmov právnických osôb v Luxembursku. Daňová výhoda poskytnutá na základe týchto dotknutých záväzných stanovísk je teda pripísateľná Luxembursku.

| (157) | Pokiaľ ide o financovanie opatrení zo štátnych zdrojov, podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora opatrenie, ktorým orgány verejnej moci poskytujú určitým podnikom daňové výnimky, ktoré, aj keď nezahŕňajú pozitívny prevod štátnych zdrojov, stavajú nimi dotknuté osoby do výhodnejšej finančnej situácie v porovnaní s inými daňovníkmi, predstavuje štátnu pomoc (172). V danom prípade sa v dotknutých záväzných stanoviskách potvrdzuje, že prirážky z úveru ZORA predstavujú daňovo odpočítateľné výdavky na úrovni spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM, zatiaľ čo by sa zodpovedajúci príjem dosiahnutý príslušne na úrovni LNG Holding a CEF od dane oslobodil. V dôsledku uvedeného prirážky z úveru ZORA, ktoré predstavujú podstatnú časť ziskov dosahovaných spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM, unikajú v Luxembursku zdaneniu. Možno teda potvrdiť, že cieľom systému zdanenia poskytnutého na základe dotknutých záväzných stanovísk je znížiť daň z príjmov právnických osôb, ktorú má zaplatiť spoločnosť Engie, a vedie k strate štátnych príjmov. Vyplýva to z toho, že všetky výdavky spoločností skupiny Engie, ktoré sú priznané ako daňovo odpočítateľné v Luxembursku, ako aj všetky príjmy spoločností skupiny Engie, ktoré sú priznané ako oslobodené od dane v Luxembursku, sa prejavia ako strata daňových príjmov, teda príjmov, ktoré by v opačnom prípade malo Luxembursko k dispozícii (173). Dotknuté opatrenia sú teda financované zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(157)

Pokiaľ ide o financovanie opatrení zo štátnych zdrojov, podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora opatrenie, ktorým orgány verejnej moci poskytujú určitým podnikom daňové výnimky, ktoré, aj keď nezahŕňajú pozitívny prevod štátnych zdrojov, stavajú nimi dotknuté osoby do výhodnejšej finančnej situácie v porovnaní s inými daňovníkmi, predstavuje štátnu pomoc (172). V danom prípade sa v dotknutých záväzných stanoviskách potvrdzuje, že prirážky z úveru ZORA predstavujú daňovo odpočítateľné výdavky na úrovni spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM, zatiaľ čo by sa zodpovedajúci príjem dosiahnutý príslušne na úrovni LNG Holding a CEF od dane oslobodil. V dôsledku uvedeného prirážky z úveru ZORA, ktoré predstavujú podstatnú časť ziskov dosahovaných spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM, unikajú v Luxembursku zdaneniu. Možno teda potvrdiť, že cieľom systému zdanenia poskytnutého na základe dotknutých záväzných stanovísk je znížiť daň z príjmov právnických osôb, ktorú má zaplatiť spoločnosť Engie, a vedie k strate štátnych príjmov. Vyplýva to z toho, že všetky výdavky spoločností skupiny Engie, ktoré sú priznané ako daňovo odpočítateľné v Luxembursku, ako aj všetky príjmy spoločností skupiny Engie, ktoré sú priznané ako oslobodené od dane v Luxembursku, sa prejavia ako strata daňových príjmov, teda príjmov, ktoré by v opačnom prípade malo Luxembursko k dispozícii (173). Dotknuté opatrenia sú teda financované zo štátnych zdrojov.

172

173

| (158) | Pokiaľ ide o druhú pripomienku potrebnú na zistenie štátnej pomoci, podniky, ktoré využívajú dotknuté záväzné stanoviská, patria do skupiny Engie, nadnárodnej skupiny, ktorá vykonáva svoje činnosti na rôznych trhoch s energiou vo viacerých členských štátoch, takže akákoľvek pomoc v prospech týchto podnikov môže mať vplyv na obchod v rámci Únie. Podľa rovnakej logiky Luxembursko poskytnutím výhodného daňového zaobchádzania spoločnosti Engie potenciálne odklonilo investície z členských štátov, ktoré nemôžu ponúknuť alebo neposkytnú takéto priaznivé daňové zaobchádzanie. Keďže sa dotknutými záväznými stanoviskami posilňuje konkurenčné postavenie príjemcu voči iným konkurenčným podnikom v oblasti obchodu v rámci Únie, musia sa považovať za také, ktoré ovplyvňujú takýto obchod (174). |
| --- | --- |

(158)

Pokiaľ ide o druhú pripomienku potrebnú na zistenie štátnej pomoci, podniky, ktoré využívajú dotknuté záväzné stanoviská, patria do skupiny Engie, nadnárodnej skupiny, ktorá vykonáva svoje činnosti na rôznych trhoch s energiou vo viacerých členských štátoch, takže akákoľvek pomoc v prospech týchto podnikov môže mať vplyv na obchod v rámci Únie. Podľa rovnakej logiky Luxembursko poskytnutím výhodného daňového zaobchádzania spoločnosti Engie potenciálne odklonilo investície z členských štátov, ktoré nemôžu ponúknuť alebo neposkytnú takéto priaznivé daňové zaobchádzanie. Keďže sa dotknutými záväznými stanoviskami posilňuje konkurenčné postavenie príjemcu voči iným konkurenčným podnikom v oblasti obchodu v rámci Únie, musia sa považovať za také, ktoré ovplyvňujú takýto obchod (174).

174

| (159) | Navyše pokiaľ ide o štvrtú podmienku potrebnú na zistenie existencie štátnej pomoci, opatrenie poskytnuté štátom sa považuje za také, ktoré narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, ak svojou povahou posilňuje konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi (175). |
| --- | --- |

(159)

Navyše pokiaľ ide o štvrtú podmienku potrebnú na zistenie existencie štátnej pomoci, opatrenie poskytnuté štátom sa považuje za také, ktoré narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, ak svojou povahou posilňuje konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi (175).

175

| (160) | Spoločnosť Engie vykonáva svoje činnosti hlavne v odvetviach elektrickej energie, zemného plynu a skvapalneného zemného plynu, v oblasti poskytovania služieb týkajúcich sa energetickej účinnosti a na iných príbuzných trhoch vo viacerých členských štátoch EÚ. Na všetkých týchto trhoch musí spoločnosť Engie čeliť hospodárskej súťaži s inými podnikmi. Ako už bolo uvedené, systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk takto odľahčuje spoločnosť Engie od daňového zaťaženia, ktoré by za bežných okolností musela znášať v rámci každodenného riadenia svojich bežných činností. Je teda potrebné zobrať do úvahy, že pomoc poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením tým, že posilňuje finančnú situáciu skupiny Engie na trhoch, na ktorých pôsobí. Odľahčením spoločnosti Engie od daňového zaťaženia, ktoré by inak musela znášať a ktoré konkurenčné podniky musia znášať, systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk uvoľňuje zdroje, ktoré by Engie mohla použiť napríklad na investovanie do svojich obchodných činností, na uskutočnenie dodatočných investícií alebo zvýšenie odmeny akcionárom, čo narúša hospodársku súťaž na trhoch, kde pôsobí. Preto je v danom prípade splnená aj štvrtá podmienka potrebná na zistenie existencie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(160)

Spoločnosť Engie vykonáva svoje činnosti hlavne v odvetviach elektrickej energie, zemného plynu a skvapalneného zemného plynu, v oblasti poskytovania služieb týkajúcich sa energetickej účinnosti a na iných príbuzných trhoch vo viacerých členských štátoch EÚ. Na všetkých týchto trhoch musí spoločnosť Engie čeliť hospodárskej súťaži s inými podnikmi. Ako už bolo uvedené, systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk takto odľahčuje spoločnosť Engie od daňového zaťaženia, ktoré by za bežných okolností musela znášať v rámci každodenného riadenia svojich bežných činností. Je teda potrebné zobrať do úvahy, že pomoc poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením tým, že posilňuje finančnú situáciu skupiny Engie na trhoch, na ktorých pôsobí. Odľahčením spoločnosti Engie od daňového zaťaženia, ktoré by inak musela znášať a ktoré konkurenčné podniky musia znášať, systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk uvoľňuje zdroje, ktoré by Engie mohla použiť napríklad na investovanie do svojich obchodných činností, na uskutočnenie dodatočných investícií alebo zvýšenie odmeny akcionárom, čo narúša hospodársku súťaž na trhoch, kde pôsobí. Preto je v danom prípade splnená aj štvrtá podmienka potrebná na zistenie existencie štátnej pomoci.

| (161) | Pokiaľ ide o tretiu podmienku potrebnú na zistenie existencie štátnej pomoci, účelom záväzného stanoviska je vopred stanoviť uplatnenie všeobecného daňového systému v konkrétnom prípade pri zohľadnení osobitných skutočností a okolností. Ako v prípade akéhokoľvek iného daňového opatrenia, aj systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk má však rešpektovať pravidlá štátnej pomoci. Pokiaľ sa však na základe dotknutého záväzného stanoviska bez odôvodnenia schváli zdaňovací režim, ktoré nezodpovedá takému, ktorý by vyplýval z bežného uplatnenia všeobecného daňového systému, takéto opatrenie poskytuje jeho príjemcovi selektívnu výhodu, keďže cieľom tohto režimu zdaňovania je zlepšiť finančnú situáciu daného podniku v členskom štáte v porovnaní s inými podnikmi nachádzajúcimi sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii vzhľadom na cieľ daňového systému. |
| --- | --- |

(161)

Pokiaľ ide o tretiu podmienku potrebnú na zistenie existencie štátnej pomoci, účelom záväzného stanoviska je vopred stanoviť uplatnenie všeobecného daňového systému v konkrétnom prípade pri zohľadnení osobitných skutočností a okolností. Ako v prípade akéhokoľvek iného daňového opatrenia, aj systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk má však rešpektovať pravidlá štátnej pomoci. Pokiaľ sa však na základe dotknutého záväzného stanoviska bez odôvodnenia schváli zdaňovací režim, ktoré nezodpovedá takému, ktorý by vyplýval z bežného uplatnenia všeobecného daňového systému, takéto opatrenie poskytuje jeho príjemcovi selektívnu výhodu, keďže cieľom tohto režimu zdaňovania je zlepšiť finančnú situáciu daného podniku v členskom štáte v porovnaní s inými podnikmi nachádzajúcimi sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii vzhľadom na cieľ daňového systému.

| (162) | V súlade s vyjadrenými pochybnosťami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania (176) sa Komisia domnieva, že zdaňovanie schválené v dotknutých záväzných stanoviskách predstavuje selektívnu výhodu. Existenciu tejto selektívnej výhody možno dokázať z viacerých hľadísk na základe analýzy účinkov zdaňovania poskytnutého spoločnosti Engie. V oddiele 6.2 Komisia dokazuje existenciu selektívnej výhody na základe analýzy účinkov dotknutých záväzných stanovísk na individuálnej úrovni holdingovej spoločnosti LNG Holding a holdingovej spoločnosti CEF. V oddiele 6.3 Komisia dokazuje existenciu selektívnej výhody na základe analýzy účinkov dotknutých záväzných stanovísk na úrovni skupiny. Nakoniec v oddiele 6.4 Komisia preukáže, že neuplatnením pravidiel proti zneužívaniu Luxembursko poskytlo spoločnosti Engie selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(162)

V súlade s vyjadrenými pochybnosťami uvedenými v rozhodnutí o začatí konania (176) sa Komisia domnieva, že zdaňovanie schválené v dotknutých záväzných stanoviskách predstavuje selektívnu výhodu. Existenciu tejto selektívnej výhody možno dokázať z viacerých hľadísk na základe analýzy účinkov zdaňovania poskytnutého spoločnosti Engie. V oddiele 6.2 Komisia dokazuje existenciu selektívnej výhody na základe analýzy účinkov dotknutých záväzných stanovísk na individuálnej úrovni holdingovej spoločnosti LNG Holding a holdingovej spoločnosti CEF. V oddiele 6.3 Komisia dokazuje existenciu selektívnej výhody na základe analýzy účinkov dotknutých záväzných stanovísk na úrovni skupiny. Nakoniec v oddiele 6.4 Komisia preukáže, že neuplatnením pravidiel proti zneužívaniu Luxembursko poskytlo spoločnosti Engie selektívnu výhodu.

176

na individuálnej úrovni

na úrovni skupiny

6.2.   DOKÁZANIE EXISTENCIE SELEKTÍVNEJ VÝHODY NA ZÁKLADE ANALÝZY ÚČINKOV ZDAŇOVANIA NA ÚROVNI SPOLOČNOSTI LNG HOLDING A SPOLOČNOSTI CEF

DOKÁZANIE EXISTENCIE SELEKTÍVNEJ VÝHODY NA ZÁKLADE ANALÝZY ÚČINKOV ZDAŇOVANIA NA ÚROVNI SPOLOČNOSTI LNG HOLDING A SPOLOČNOSTI CEF

| (163) | Keďže opatrenie prijaté štátom zlepšuje čistú finančnú situáciu podniku, ide o existenciu výhody v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (177). Ak sa preukáže existencia výhody, je potrebné odvolávať sa na účinok samotného opatrenia (178). Pokiaľ ide o daňové opatrenia, výhodu možno poskytnúť znížením daňového zaťaženia podniku rôznymi spôsobmi a najmä znížením základu dane alebo sumy splatnej dane (179). |
| --- | --- |

(163)

Keďže opatrenie prijaté štátom zlepšuje čistú finančnú situáciu podniku, ide o existenciu výhody v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (177). Ak sa preukáže existencia výhody, je potrebné odvolávať sa na účinok samotného opatrenia (178). Pokiaľ ide o daňové opatrenia, výhodu možno poskytnúť znížením daňového zaťaženia podniku rôznymi spôsobmi a najmä znížením základu dane alebo sumy splatnej dane (179).

177

178

179

| (164) | V dotknutých záväzných stanoviskách sa schvaľuje systém zdaňovania, na základe ktorého spoločnosti GSTM, EIL, CEF, LNG Supply, LNG Luxembourg a LNG Holding každý rok určili svoj zdaniteľný príjem na účely dane z príjmu právnických osôb. Tento systém zdaňovania určuje daň z príjmu právnických osôb, ktorú tieto spoločnosti majú v Luxembursku uhradiť v období, na ktoré sa vzťahujú dotknuté záväzné stanoviská, a teda môže poskytovať selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(164)

V dotknutých záväzných stanoviskách sa schvaľuje systém zdaňovania, na základe ktorého spoločnosti GSTM, EIL, CEF, LNG Supply, LNG Luxembourg a LNG Holding každý rok určili svoj zdaniteľný príjem na účely dane z príjmu právnických osôb. Tento systém zdaňovania určuje daň z príjmu právnických osôb, ktorú tieto spoločnosti majú v Luxembursku uhradiť v období, na ktoré sa vzťahujú dotknuté záväzné stanoviská, a teda môže poskytovať selektívnu výhodu.

| (165) | V dôsledku uvedeného, pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti Engie uvedené v odôvodnení 133, podľa ktorého nemôže ísť o výhodu, keďže sa predmetné zdaňovanie neprejavilo, lebo nedošlo ku konverzii úveru ZORA GSTM, Komisia uvádza, že existencia výhody nezávisí od konverzie úverov ZORA, aj keď, ako sa uvádza v oddiele 8, na účely stanovenia sumy, ktorá sa má vrátiť, sa výhoda považuje za prejavenú len v okamihu oslobodenia príjmu získaného spoločnosťou CEF a spoločnosťou LNG Holding (180). |
| --- | --- |

(165)

V dôsledku uvedeného, pokiaľ ide o tvrdenie spoločnosti Engie uvedené v odôvodnení 133, podľa ktorého nemôže ísť o výhodu, keďže sa predmetné zdaňovanie neprejavilo, lebo nedošlo ku konverzii úveru ZORA GSTM, Komisia uvádza, že existencia výhody nezávisí od konverzie úverov ZORA, aj keď, ako sa uvádza v oddiele 8, na účely stanovenia sumy, ktorá sa má vrátiť, sa výhoda považuje za prejavenú len v okamihu oslobodenia príjmu získaného spoločnosťou CEF a spoločnosťou LNG Holding (180).

180

| (166) | Zároveň v odpovediach na niektoré pripomienky, ktoré predložilo Luxembursko (181) a spoločnosť Engie (182), Komisia navyše tvrdí, že toto rozhodnutie sa netýka schémy oslobodenia príjmov z účastí podľa článku 166 zákona LIR ako takej, ale uplatnenia vychádzajúceho za daných okolností z tejto schémy, ktoré schválili luxemburské daňové úrady pri vydávaní dotknutých záväzných stanovísk. V skutočnosti systém zdaňovania, ktorý posudzovala Komisia, sa týka oslobodenia príjmov z účastí, ktoré bolo povolené uplatniť na príjmy dosiahnuté spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF z dôvodu ich účasti príslušne v spoločnosti LNG Supply a v spoločnosti GSTM, ktoré z ekonomického hľadiska zodpovedajú sumám odpočítaným ako náklady (prirážky z úveru RORA) na úrovni LNG Supply a GSTM. Kombinovaný účinok odpočítateľnosti sumy prirážok z úveru ZORA a oslobodenia zodpovedajúcich príjmov spôsobil, že takmer všetky zisky, ktoré dosiahla spoločnosť LNG Supply a spoločnosť GSTM, v skutočnosti unikli akémukoľvek zdaneniu (183). Ako sa uvádza v oddiele 6.2.1, tento systém zdaňovania sa odchyľuje od referenčného rámca, ktorým je luxemburský systém zdaňovania spoločností. Navyše predstavuje neodôvodnenú diskrimináciu vo vzťahu k iným podnikom, ktoré v Luxembursku podliehajú rovnakému referenčnému rámcu a ktorým by sa zdaňovali všetky zisky. |
| --- | --- |

(166)

Zároveň v odpovediach na niektoré pripomienky, ktoré predložilo Luxembursko (181) a spoločnosť Engie (182), Komisia navyše tvrdí, že toto rozhodnutie sa netýka schémy oslobodenia príjmov z účastí podľa článku 166 zákona LIR ako takej, ale uplatnenia vychádzajúceho za daných okolností z tejto schémy, ktoré schválili luxemburské daňové úrady pri vydávaní dotknutých záväzných stanovísk. V skutočnosti systém zdaňovania, ktorý posudzovala Komisia, sa týka oslobodenia príjmov z účastí, ktoré bolo povolené uplatniť na príjmy dosiahnuté spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF z dôvodu ich účasti príslušne v spoločnosti LNG Supply a v spoločnosti GSTM, ktoré z ekonomického hľadiska zodpovedajú sumám odpočítaným ako náklady (prirážky z úveru RORA) na úrovni LNG Supply a GSTM. Kombinovaný účinok odpočítateľnosti sumy prirážok z úveru ZORA a oslobodenia zodpovedajúcich príjmov spôsobil, že takmer všetky zisky, ktoré dosiahla spoločnosť LNG Supply a spoločnosť GSTM, v skutočnosti unikli akémukoľvek zdaneniu (183). Ako sa uvádza v oddiele 6.2.1, tento systém zdaňovania sa odchyľuje od referenčného rámca, ktorým je luxemburský systém zdaňovania spoločností. Navyše predstavuje neodôvodnenú diskrimináciu vo vzťahu k iným podnikom, ktoré v Luxembursku podliehajú rovnakému referenčnému rámcu a ktorým by sa zdaňovali všetky zisky.

181

182

183

| (167) | Podľa článku 107 Zmluvy sa zakazuje iba pomoc, ktorá „zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“, alebo inými slovami opatrenia, ktorými sa poskytuje selektívna výhoda (184). Aby sa mohlo vnútroštátne daňové opatrenie považovať za selektívne podľa tohto ustanovenia, je potrebné vykonať analýzu v troch krokoch, ktorú stanovil Súdny dvor. Komisia má najprv určiť referenčný rámec. Potom musí preukázať, že predmetné daňové opatrenie predstavuje výnimku z tohto referenčného systému, pokiaľ sa ním zavádza rozlišovanie medzi subjektami, ktoré sa vzhľadom na cieľ sledovaný týmto systémom nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii (selektívnosť a priori) (185). Nakoniec daňové opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia referenčného systému totiž možno napriek všetkému odôvodniť, ak dotknutý členský štát preukáže, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému (186). Ak to platí, daňové opatrenie nie je selektívne. V treťom kroku nesie dôkazné bremeno členský štát. |
| --- | --- |

(167)

Podľa článku 107 Zmluvy sa zakazuje iba pomoc, ktorá „zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“, alebo inými slovami opatrenia, ktorými sa poskytuje selektívna výhoda (184). Aby sa mohlo vnútroštátne daňové opatrenie považovať za selektívne podľa tohto ustanovenia, je potrebné vykonať analýzu v troch krokoch, ktorú stanovil Súdny dvor. Komisia má najprv určiť referenčný rámec. Potom musí preukázať, že predmetné daňové opatrenie predstavuje výnimku z tohto referenčného systému, pokiaľ sa ním zavádza rozlišovanie medzi subjektami, ktoré sa vzhľadom na cieľ sledovaný týmto systémom nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii (selektívnosť a priori) (185). Nakoniec daňové opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia referenčného systému totiž možno napriek všetkému odôvodniť, ak dotknutý členský štát preukáže, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému (186). Ak to platí, daňové opatrenie nie je selektívne. V treťom kroku nesie dôkazné bremeno členský štát.

zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru

184

a priori

185

186

| (168) | Analýza existencie selektívnej výhody má teda začať určením referenčného rámca platného v príslušnom členskom štáte. Vzhľadom na tento referenčný systému treba zistiť, či opatrenie predstavuje výnimku, ktorá v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii spôsobuje zvýhodnené zaobchádzanie vzhľadom na cieľ tohto systému. |
| --- | --- |

(168)

Analýza existencie selektívnej výhody má teda začať určením referenčného rámca platného v príslušnom členskom štáte. Vzhľadom na tento referenčný systému treba zistiť, či opatrenie predstavuje výnimku, ktorá v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii spôsobuje zvýhodnené zaobchádzanie vzhľadom na cieľ tohto systému.

| (169) | Referenčný systém sa skladá zo stabilného súboru pravidiel, ktoré platia na základe objektívnych kritérií pre všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti definovaného jeho cieľom. Uvedenými pravidlami sa definuje nielen rozsah pôsobnosti systému, ale aj podmienky, za ktorých sa systém uplatňuje, práva a povinnosti podnikov, na ktoré sa vzťahuje, a technické aspekty fungovania systému (187). V prípade daní je referenčný systém založený na takých prvkoch ako základ dane, daňové subjekty, zdaniteľné udalosti a sadzby dane (188). |
| --- | --- |

(169)

Referenčný systém sa skladá zo stabilného súboru pravidiel, ktoré platia na základe objektívnych kritérií pre všetky podniky patriace do jeho rozsahu pôsobnosti definovaného jeho cieľom. Uvedenými pravidlami sa definuje nielen rozsah pôsobnosti systému, ale aj podmienky, za ktorých sa systém uplatňuje, práva a povinnosti podnikov, na ktoré sa vzťahuje, a technické aspekty fungovania systému (187). V prípade daní je referenčný systém založený na takých prvkoch ako základ dane, daňové subjekty, zdaniteľné udalosti a sadzby dane (188).

187

188

| (170) | V danom prípade Komisia v oddiele 6.2.1 dokazuje, že systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje výnimku zo všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností. V oddiele 6.2.2 Komisia preukáže, že sa tento systém zdaňovania tiež odchyľuje od užšieho referenčného systému pozostávajúceho výhradne z pravidiel všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorými sa upravuje oslobodenie príjmov z účastí a zdaňovanie prerozdelených ziskov. |
| --- | --- |

(170)

V danom prípade Komisia v oddiele 6.2.1 dokazuje, že systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje výnimku zo všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností. V oddiele 6.2.2 Komisia preukáže, že sa tento systém zdaňovania tiež odchyľuje od užšieho referenčného systému pozostávajúceho výhradne z pravidiel všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorými sa upravuje oslobodenie príjmov z účastí a zdaňovanie prerozdelených ziskov.

6.2.1.   VÝNIMKA ZO VŠEOBECNÉHO LUXEMBURSKÉHO SYSTÉMU ZDAŇOVANIA SPOLOČNOSTÍ VEDÚCEHO K DISKRIMINÁCII

6.2.1.1.   
  Referenčný rámec: luxemburský systém zdaňovania spoločností

Referenčný rámec: luxemburský systém zdaňovania spoločností

| (171) | Dotknuté záväzné stanoviská boli vydané v prospech viacerých spoločností skupiny Engie so sídlom v Luxembursku na účely stanovenia dane z príjmov právnických osôb, ktoré sú povinné platiť v súlade so všeobecným daňovým systémom platným pre zdaňovanie spoločností v Luxembursku. Vzhľadom na túto skutočnosť sa Komisia domnieva, že v danom prípade je referenčný rámec založený na tejto schéme, to znamená na všeobecnom luxemburskom systéme zdaňovania spoločností. |
| --- | --- |

(171)

Dotknuté záväzné stanoviská boli vydané v prospech viacerých spoločností skupiny Engie so sídlom v Luxembursku na účely stanovenia dane z príjmov právnických osôb, ktoré sú povinné platiť v súlade so všeobecným daňovým systémom platným pre zdaňovanie spoločností v Luxembursku. Vzhľadom na túto skutočnosť sa Komisia domnieva, že v danom prípade je referenčný rámec založený na tejto schéme, to znamená na všeobecnom luxemburskom systéme zdaňovania spoločností.

| (172) | V danom prípade sa v základných právnych predpisoch (189) uvádza, že na účely stanovenia dane z príjmov právnických osôb, ktoré sú tieto osoby povinné platiť, sa systém zdaňovania spoločností uplatňuje na všetky spoločnosti so sídlom v Luxembursku. |
| --- | --- |

(172)

V danom prípade sa v základných právnych predpisoch (189) uvádza, že na účely stanovenia dane z príjmov právnických osôb, ktoré sú tieto osoby povinné platiť, sa systém zdaňovania spoločností uplatňuje na všetky spoločnosti so sídlom v Luxembursku.

189

| (173) | V článku 159 prvého pododseku zákona LIR sa uvádza, že za daňových poplatníkov sa považujú rezidenti Luxemburska, ktorí podliehajú dani z príjmu právnických osôb, organizácie kolektívnej povahy uvedené nižšie, ak sa ich sídlo alebo ústredie nachádza na území Luxemburska. Podľa článku 159 druhého pododseku zákona LIR spoločnosti s daňovou rezidenciou podliehajú dani z ich celkových príjmov (ďalej len „všetky príjmy daňového poplatníka“). V článku 163 zákona LIR sa logicky uvádza, že „daň z príjmu právnických osôb sa dotýka zdaniteľného príjmu, ktorý daňový poplatník dosiahol za kalendárny rok“. |
| --- | --- |

(173)

V článku 159 prvého pododseku zákona LIR sa uvádza, že za daňových poplatníkov sa považujú rezidenti Luxemburska, ktorí podliehajú dani z príjmu právnických osôb, organizácie kolektívnej povahy uvedené nižšie, ak sa ich sídlo alebo ústredie nachádza na území Luxemburska. Podľa článku 159 druhého pododseku zákona LIR spoločnosti s daňovou rezidenciou podliehajú dani z ich celkových príjmov (ďalej len „všetky príjmy daňového poplatníka“). V článku 163 zákona LIR sa logicky uvádza, že „daň z príjmu právnických osôb sa dotýka zdaniteľného príjmu, ktorý daňový poplatník dosiahol za kalendárny rok“.

| (174) | Zdaniteľný zisk (alebo „zdaniteľný príjem“) spoločností, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb, sa stanovuje na základe ich účtovného výsledku. V článku 18 zákona LIR (190) sa uvádza spôsob stanovenia ročného zisku daňového poplatníka. Podľa tohto ustanovenia zisk tvorí rozdiel medzi čistými investovanými aktívami na konci a čistými investovanými aktívami na začiatku účtovného roku, zvýšený o osobné výbery počas účtovného roku a znížený o príplatky za vklady zrealizované počas účtovného roku. |
| --- | --- |

(174)

Zdaniteľný zisk (alebo „zdaniteľný príjem“) spoločností, ktoré podliehajú dani z príjmov právnických osôb, sa stanovuje na základe ich účtovného výsledku. V článku 18 zákona LIR (190) sa uvádza spôsob stanovenia ročného zisku daňového poplatníka. Podľa tohto ustanovenia zisk tvorí rozdiel medzi čistými investovanými aktívami na konci a čistými investovanými aktívami na začiatku účtovného roku, zvýšený o osobné výbery počas účtovného roku a znížený o príplatky za vklady zrealizované počas účtovného roku.

190

| (175) | Preto na stanovenie zisku, ktorý bude podliehať zdaneniu, treba najprv stanoviť spôsob ocenenia čistých investovaných aktív spoločnosti, ktoré sa majú na tieto účely zobrať do úvahy. Na tieto účely sa v článku 23 zákona LIR (191) uvádza, že ocenenie čistých investovaných aktív má zodpovedať pravidlám a účtovným zásadám a v článku 40 (192) sa stanovuje zásada zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie, podľa ktorej hodnoty, ktoré sa majú zachovať v daňovej bilancii, musia byť také ako v obchodnej bilancii s výnimkou prípadov, keď sa v osobitnom daňovom predpise vyžaduje použitie inej hodnoty (193). To znamená, že podľa všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností sa účtovný zisk zahŕňa do zdaniteľného príjmu spoločnosti, ak osobitný zákon neustanovuje inak. |
| --- | --- |

(175)

Preto na stanovenie zisku, ktorý bude podliehať zdaneniu, treba najprv stanoviť spôsob ocenenia čistých investovaných aktív spoločnosti, ktoré sa majú na tieto účely zobrať do úvahy. Na tieto účely sa v článku 23 zákona LIR (191) uvádza, že ocenenie čistých investovaných aktív má zodpovedať pravidlám a účtovným zásadám a v článku 40 (192) sa stanovuje zásada zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie, podľa ktorej hodnoty, ktoré sa majú zachovať v daňovej bilancii, musia byť také ako v obchodnej bilancii s výnimkou prípadov, keď sa v osobitnom daňovom predpise vyžaduje použitie inej hodnoty (193). To znamená, že podľa všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností sa účtovný zisk zahŕňa do zdaniteľného príjmu spoločnosti, ak osobitný zákon neustanovuje inak.

191

192

zásada zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie

193

| (176) | Na záver sa luxemburský systém zdaňovania spoločností uplatňuje na všetky spoločnosti, ktoré majú sídlo alebo ústredie na území Luxemburska a základom pre výpočet zdaniteľných ziskov je účtovný zisk. Cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností je zdaniť zisky všetkých spoločností podliehajúcich zdaneniu v Luxembursku, ktoré sú vykázané v ich účtovnej závierke. |
| --- | --- |

(176)

Na záver sa luxemburský systém zdaňovania spoločností uplatňuje na všetky spoločnosti, ktoré majú sídlo alebo ústredie na území Luxemburska a základom pre výpočet zdaniteľných ziskov je účtovný zisk. Cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností je zdaniť zisky všetkých spoločností podliehajúcich zdaneniu v Luxembursku, ktoré sú vykázané v ich účtovnej závierke.

| (177) | Túto skutočnosť v zásade nepopiera ani Luxembursko ani spoločnosť Engie (194). Podľa Luxemburska (195) sa referenčný systém zakladá na jednej strane na článkoch 18, 40 a 23 zákona LIR, v ktorých sa stanovuje zdaniteľný príjem spoločnosti, zásada zosúladenia obchodnej bilancie a daňovej bilancie, zásada obozretnosti (196), a na článku 22a zákona LIR na druhej strane. Podľa spoločnosti Engie (197) je správny referenčný systém taký, ktorý sa zakladá na článkoch 18 až 45 zákona LIR, v ktorých sa stanovujú základné zásady luxemburského daňového práva, pokiaľ ide o určenie zdaniteľného príjmu spoločnosti, napríklad zásada obozretnosti, zosúladenie daňovej bilancie a obchodnej bilancie a odpočítateľnosť prevádzkových nákladov (198). Spoločnosť Engie výslovne tvrdí, že cieľ luxemburského systému zdaňovania spoločností sa zakladá na zdaňovaní zisku všetkých spoločností podliehajúcich daňovej povinnosti v Luxembursku (199). |
| --- | --- |

(177)

Túto skutočnosť v zásade nepopiera ani Luxembursko ani spoločnosť Engie (194). Podľa Luxemburska (195) sa referenčný systém zakladá na jednej strane na článkoch 18, 40 a 23 zákona LIR, v ktorých sa stanovuje zdaniteľný príjem spoločnosti, zásada zosúladenia obchodnej bilancie a daňovej bilancie, zásada obozretnosti (196), a na článku 22a zákona LIR na druhej strane. Podľa spoločnosti Engie (197) je správny referenčný systém taký, ktorý sa zakladá na článkoch 18 až 45 zákona LIR, v ktorých sa stanovujú základné zásady luxemburského daňového práva, pokiaľ ide o určenie zdaniteľného príjmu spoločnosti, napríklad zásada obozretnosti, zosúladenie daňovej bilancie a obchodnej bilancie a odpočítateľnosť prevádzkových nákladov (198). Spoločnosť Engie výslovne tvrdí, že cieľ luxemburského systému zdaňovania spoločností sa zakladá na zdaňovaní zisku všetkých spoločností podliehajúcich daňovej povinnosti v Luxembursku (199).

194

195

196

197

198

199

| (178) | Definícia všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností ako referenčného systému zodpovedá ustálenej judikatúre Súdneho dvora, ktorý stanovil, že v prípade opatrení týkajúcich sa určenia splatnej dane z príjmov právnických osôb bude referenčným systémom, ktorý je potrebné zobrať do úvahy, systém zdaňovania spoločností v dotknutom členskom štáte platný pre všetky podniky, a nie osobitné ustanovenia, ktoré sú uplatniteľné iba na určitých daňových poplatníkov alebo na určité transakcie. V rozsudku World Duty Free Group vo veci pravidiel uplatnených na investície v účastiach Súdny dvor napríklad potvrdil stanovisko Komisie, podľa ktorého referenčný systém predstavoval španielsky systém zdaňovania spoločností, a nie osobitné pravidlá, ktorými sa upravovalo zdaňovanie týchto investícií (200). |
| --- | --- |

(178)

Definícia všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností ako referenčného systému zodpovedá ustálenej judikatúre Súdneho dvora, ktorý stanovil, že v prípade opatrení týkajúcich sa určenia splatnej dane z príjmov právnických osôb bude referenčným systémom, ktorý je potrebné zobrať do úvahy, systém zdaňovania spoločností v dotknutom členskom štáte platný pre všetky podniky, a nie osobitné ustanovenia, ktoré sú uplatniteľné iba na určitých daňových poplatníkov alebo na určité transakcie. V rozsudku World Duty Free Group vo veci pravidiel uplatnených na investície v účastiach Súdny dvor napríklad potvrdil stanovisko Komisie, podľa ktorého referenčný systém predstavoval španielsky systém zdaňovania spoločností, a nie osobitné pravidlá, ktorými sa upravovalo zdaňovanie týchto investícií (200).

World Duty Free Group

200

| (179) | Komisia sa domnieva, že obmedzenie referenčného rámca na osobitné ustanovenia všeobecného zákona o dani z príjmov zamerané na určité transakcie alebo určité podniky by znamenalo, že by v danom prípade identifikácia referenčného systému úplne závisela skôr od otázky, či daný členský štát prijal osobitné daňové pravidlá, než od toho, čo je cieľom daňového systému. Prijatím osobitných pravidiel uplatniteľných len na určité podniky alebo transakcie by sa takto členský štát mohol dovolávať skutočnosti, že sa zdaňovanie týchto podnikov alebo transakcií nikdy neodchyľuje od referenčného rámca. Tento postup by znamenal ochranu takýchto opatrení pred uplatnením článku 107 Zmluvy a kontrola štátnej pomoci by sa takto stala neúčinná. Inými slovami, z prijatia takého postupu by vyplývalo, že možnosť posúdenia opatrenia ako výnimky z referenčného systému by úplne závisela od regulačnej techniky použitej v členskom štáte. Ako už Súdny dvor potvrdil, bolo by to nezlučiteľné s ustálenou zásadou, podľa ktorej sa opatrenie v článku 107 Zmluvy uvádza ako štátna pomoc poskytnutá na základe jej účinkov, a teda nezávisle od použitých techník (201). |
| --- | --- |

(179)

Komisia sa domnieva, že obmedzenie referenčného rámca na osobitné ustanovenia všeobecného zákona o dani z príjmov zamerané na určité transakcie alebo určité podniky by znamenalo, že by v danom prípade identifikácia referenčného systému úplne závisela skôr od otázky, či daný členský štát prijal osobitné daňové pravidlá, než od toho, čo je cieľom daňového systému. Prijatím osobitných pravidiel uplatniteľných len na určité podniky alebo transakcie by sa takto členský štát mohol dovolávať skutočnosti, že sa zdaňovanie týchto podnikov alebo transakcií nikdy neodchyľuje od referenčného rámca. Tento postup by znamenal ochranu takýchto opatrení pred uplatnením článku 107 Zmluvy a kontrola štátnej pomoci by sa takto stala neúčinná. Inými slovami, z prijatia takého postupu by vyplývalo, že možnosť posúdenia opatrenia ako výnimky z referenčného systému by úplne závisela od regulačnej techniky použitej v členskom štáte. Ako už Súdny dvor potvrdil, bolo by to nezlučiteľné s ustálenou zásadou, podľa ktorej sa opatrenie v článku 107 Zmluvy uvádza ako štátna pomoc poskytnutá na základe jej účinkov, a teda nezávisle od použitých techník (201).

201

| (180) | Luxembursko výslovne nepopiera, že referenčným rámcom je všeobecný systém zdaňovania spoločností. Domnieva sa však, že cieľ zdaniť zisky, ktoré dosiahli spoločnosti podliehajúce daňovej povinnosti v Luxembursku, sa neuvádza ani sa neodráža v ustanoveniach zákona o dani z príjmu a že žiadne ustanovenie zákona nemožno vykladať tak, aby z neho vyplývalo, že akýkoľvek príjem dosiahnutý spoločnosťou so sídlom v Luxembursku sa má za akýchkoľvek okolností zdaňovať, hoci aj v rozpore so znením zákona (202). Luxembursko a spoločnosť Engie sa v tomto ohľade odvolávajú na zásadu rovnosti zdaňovania, podľa ktorej podmienky zdaňovania musí ustanoviť zákon, ktorý sa vykladá presne, a v prípade, že istú situáciu výslovne neupravuje zákon (mlčanie normotvorcu), nemôže podliehať zdaneniu (203). |
| --- | --- |

(180)

Luxembursko výslovne nepopiera, že referenčným rámcom je všeobecný systém zdaňovania spoločností. Domnieva sa však, že cieľ zdaniť zisky, ktoré dosiahli spoločnosti podliehajúce daňovej povinnosti v Luxembursku, sa neuvádza ani sa neodráža v ustanoveniach zákona o dani z príjmu a že žiadne ustanovenie zákona nemožno vykladať tak, aby z neho vyplývalo, že akýkoľvek príjem dosiahnutý spoločnosťou so sídlom v Luxembursku sa má za akýchkoľvek okolností zdaňovať, hoci aj v rozpore so znením zákona (202). Luxembursko a spoločnosť Engie sa v tomto ohľade odvolávajú na zásadu rovnosti zdaňovania, podľa ktorej podmienky zdaňovania musí ustanoviť zákon, ktorý sa vykladá presne, a v prípade, že istú situáciu výslovne neupravuje zákon (mlčanie normotvorcu), nemôže podliehať zdaneniu (203).

202

203

| (181) | Komisia s týmto tvrdením nesúhlasila. |
| --- | --- |

(181)

Komisia s týmto tvrdením nesúhlasila.

| (182) | Po prvé, Komisia nerozumie, v čom zdaňovanie ziskov všetkých spoločností podliehajúcich zdaneniu nemôže predstavovať cieľ systému zdaňovania spoločností. Komisia hlavne poznamenáva, že Luxembursko vo svojich pripomienkach nenavrhuje žiadny iný cieľ. Po druhé Komisia tiež poznamenáva, že spoločnosť Engie pripúšťa, že cieľ luxemburského systému zdaňovania spoločností sa zakladá na zdaňovaní zisku všetkých spoločností podliehajúcich zdaneniu v Luxembursku (204). Po tretie, ako sa uvádza v odôvodneniach 172 až 176, samotný výklad príslušných ustanovení zákona stačí na prijatie záveru, že cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností je zdaniť zisky všetkých spoločností podliehajúcich daňovej povinnosti v Luxembursku, ktoré sú stanovené na základe ich účtovníctva. |
| --- | --- |

(182)

Po prvé, Komisia nerozumie, v čom zdaňovanie ziskov všetkých spoločností podliehajúcich zdaneniu nemôže predstavovať cieľ systému zdaňovania spoločností. Komisia hlavne poznamenáva, že Luxembursko vo svojich pripomienkach nenavrhuje žiadny iný cieľ. Po druhé Komisia tiež poznamenáva, že spoločnosť Engie pripúšťa, že cieľ luxemburského systému zdaňovania spoločností sa zakladá na zdaňovaní zisku všetkých spoločností podliehajúcich zdaneniu v Luxembursku (204). Po tretie, ako sa uvádza v odôvodneniach 172 až 176, samotný výklad príslušných ustanovení zákona stačí na prijatie záveru, že cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností je zdaniť zisky všetkých spoločností podliehajúcich daňovej povinnosti v Luxembursku, ktoré sú stanovené na základe ich účtovníctva.

204

| (183) | Opierajúc sa o zásadu rovnosti zdaňovania sa Luxembursko a spoločnosť Engie skôr odvolávajú na existenciu výnimky alebo medzery v luxemburských právnych predpisoch, čo malo v praxi viesť k nezdaneniu takmer všetkých ziskov dosiahnutých spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM v Luxembursku. Podstata tohto tvrdenia spočíva v tom, že v týchto prípadoch uvedené výnimky alebo medzery majú tvoriť neoddeliteľnú súčasť referenčného systému a že teda nemôže existovať žiadna výnimka. |
| --- | --- |

(183)

Opierajúc sa o zásadu rovnosti zdaňovania sa Luxembursko a spoločnosť Engie skôr odvolávajú na existenciu výnimky alebo medzery v luxemburských právnych predpisoch, čo malo v praxi viesť k nezdaneniu takmer všetkých ziskov dosiahnutých spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM v Luxembursku. Podstata tohto tvrdenia spočíva v tom, že v týchto prípadoch uvedené výnimky alebo medzery majú tvoriť neoddeliteľnú súčasť referenčného systému a že teda nemôže existovať žiadna výnimka.

| (184) | Komisia nesúhlasí s týmto tvrdením. Keďže štruktúry, ktoré predstavila spoločnosť Engie v dotknutých záväzných stanoviskách – ako to pripúšťa Luxembursko aj Komisia (205) – sú otvorené všetkým subjektom na trhu, ktorýkoľvek podnik by mohol previesť svoje činnosti na dcérsku spoločnosť, zaviesť podobnú štruktúru financovania a nakoniec zdaniť len jednu okrajovú časť svojich ziskov, ako to bolo v prípade spoločnosti Engie. Inými slovami, z tohto tvrdenia vyplýva, že ktorýkoľvek luxemburský daňový poplatník sa môže rozhodnúť, či zdaní všetky svoje zisky, alebo v praxi nezdaní vôbec nič. Komisia nemôže súhlasiť s týmto záverom. Odporoval by nielen všeobecnému charakteru celého daňového systému, podľa ktorého výšku splatnej dane nemôže daňový poplatník stanoviť jednostranne, ale aj základnej zásade – spoločnej pre všetky členské štáty – podľa ktorej dane z príjmov sa majú vyberať na základe platobnej schopnosti daňových poplatníkov. Navyše by ohrozil schopnosť štátu zmobilizovať zdroje potrebné na financovanie štátneho rozpočtu, keďže by sa jeho systém zdaňovania stal neúčinným. |
| --- | --- |

(184)

Komisia nesúhlasí s týmto tvrdením. Keďže štruktúry, ktoré predstavila spoločnosť Engie v dotknutých záväzných stanoviskách – ako to pripúšťa Luxembursko aj Komisia (205) – sú otvorené všetkým subjektom na trhu, ktorýkoľvek podnik by mohol previesť svoje činnosti na dcérsku spoločnosť, zaviesť podobnú štruktúru financovania a nakoniec zdaniť len jednu okrajovú časť svojich ziskov, ako to bolo v prípade spoločnosti Engie. Inými slovami, z tohto tvrdenia vyplýva, že ktorýkoľvek luxemburský daňový poplatník sa môže rozhodnúť, či zdaní všetky svoje zisky, alebo v praxi nezdaní vôbec nič. Komisia nemôže súhlasiť s týmto záverom. Odporoval by nielen všeobecnému charakteru celého daňového systému, podľa ktorého výšku splatnej dane nemôže daňový poplatník stanoviť jednostranne, ale aj základnej zásade – spoločnej pre všetky členské štáty – podľa ktorej dane z príjmov sa majú vyberať na základe platobnej schopnosti daňových poplatníkov. Navyše by ohrozil schopnosť štátu zmobilizovať zdroje potrebné na financovanie štátneho rozpočtu, keďže by sa jeho systém zdaňovania stal neúčinným.

205

| (185) | V praxi by stanovisko, ktoré zastáva Luxembursko a spoločnosť Engie, malo za následok neúčinnú kontrolu štátnej pomoci, keďže členské štáty by mali právo zavádzať do svojich daňových systémov – zámerne alebo nie – neoprávnené výnimky zo všeobecných zásad zdaňovania ziskov, ktoré by mohli vyhovovať všetkým kategóriám podnikov alebo transakciám. Keďže by tieto výnimky boli neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému, nemohli by nikdy predstavovať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(185)

V praxi by stanovisko, ktoré zastáva Luxembursko a spoločnosť Engie, malo za následok neúčinnú kontrolu štátnej pomoci, keďže členské štáty by mali právo zavádzať do svojich daňových systémov – zámerne alebo nie – neoprávnené výnimky zo všeobecných zásad zdaňovania ziskov, ktoré by mohli vyhovovať všetkým kategóriám podnikov alebo transakciám. Keďže by tieto výnimky boli neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému, nemohli by nikdy predstavovať štátnu pomoc.

| (186) | Luxemburska ako súvisiaci argument tiež uvádza, že referenčný rámec sa má definovať na základe súboru pravidiel stanovených normotvorcom, a nie na základe údajného „princípu“ alebo „cieľa“, ktorého interpretácia môže ísť za rámec presného a jasného znenia zákona (206). |
| --- | --- |

(186)

Luxemburska ako súvisiaci argument tiež uvádza, že referenčný rámec sa má definovať na základe súboru pravidiel stanovených normotvorcom, a nie na základe údajného „princípu“ alebo „cieľa“, ktorého interpretácia môže ísť za rámec presného a jasného znenia zákona (206).

206

| (187) | Komisia popiera myšlienku, že referenčný systém nemožno definovať na základe jeho cieľov, ako je zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti. Je to naopak obvyklý spôsob, ktorým judikatúra Súdneho dvora systematicky definuje referenčný rámec pri poskytovaní štátnej pomoci v oblasti zdaňovania spoločností (207). Na stanovenie selektívneho charakteru opatrenia má totiž Komisia povinnosť definovať cieľ systému, pretože len vzhľadom na tento cieľ môže Komisia stanoviť, či podniky, ktoré nemôžu využiť výhodu, sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako je tá, ktorú majú príjemcovia predmetného opatrenia (208). Ako sa uvádza v odôvodneniach 172 až 176, v každom prípade sa cieľ luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorý platí pre všetky spoločnosti rezidentov podliehajúcich daňovej povinnosti v Luxembursku, uvádza v zákone, pokiaľ Luxembursko nestanovilo žiadny iný cieľ. Preto treba toto tvrdenie zamietnuť. |
| --- | --- |

(187)

Komisia popiera myšlienku, že referenčný systém nemožno definovať na základe jeho cieľov, ako je zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti. Je to naopak obvyklý spôsob, ktorým judikatúra Súdneho dvora systematicky definuje referenčný rámec pri poskytovaní štátnej pomoci v oblasti zdaňovania spoločností (207). Na stanovenie selektívneho charakteru opatrenia má totiž Komisia povinnosť definovať cieľ systému, pretože len vzhľadom na tento cieľ môže Komisia stanoviť, či podniky, ktoré nemôžu využiť výhodu, sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako je tá, ktorú majú príjemcovia predmetného opatrenia (208). Ako sa uvádza v odôvodneniach 172 až 176, v každom prípade sa cieľ luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorý platí pre všetky spoločnosti rezidentov podliehajúcich daňovej povinnosti v Luxembursku, uvádza v zákone, pokiaľ Luxembursko nestanovilo žiadny iný cieľ. Preto treba toto tvrdenie zamietnuť.

207

povinnosť

208

| (188) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené vyššie Komisia dospela k záveru, že platný referenčný rámec prestavuje luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého cieľom je zdaňovanie ziskov všetkých spoločnosti, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku (209). Skutočnosť, že môžu existovať výnimky alebo isté úpravy v spôsobe, ako sa zdaniteľný príjem určuje, ako to tvrdí Luxembursko (210) a spoločnosť Engie (211), by nemohla otriasť týmto záverom. Vzhľadom na tento systém treba stanoviť, či systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje výnimku, ktorá v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii spôsobuje zvýhodnené zaobchádzanie vzhľadom na cieľ tohto systému (212). |
| --- | --- |

(188)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené vyššie Komisia dospela k záveru, že platný referenčný rámec prestavuje luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého cieľom je zdaňovanie ziskov všetkých spoločnosti, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku (209). Skutočnosť, že môžu existovať výnimky alebo isté úpravy v spôsobe, ako sa zdaniteľný príjem určuje, ako to tvrdí Luxembursko (210) a spoločnosť Engie (211), by nemohla otriasť týmto záverom. Vzhľadom na tento systém treba stanoviť, či systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje výnimku, ktorá v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii spôsobuje zvýhodnené zaobchádzanie vzhľadom na cieľ tohto systému (212).

209

210

211

212

| (189) | Možno konštatovať, že spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, ako je situácia všetkých spoločností, ktoré podliehajú dani z príjmu právnických osôb v Luxembursku vzhľadom na cieľ všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, a to zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. Vzhľadom na tento cieľ sa v zásade všetky spoločností podliehajúce daňovej povinnosti, ktoré sú schopné vytvárať zisk, nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, pokiaľ ide o stanovenie dane z príjmu právnických osôb, ktorú majú zaplatiť v Luxembursku. |
| --- | --- |

(189)

Možno konštatovať, že spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, ako je situácia všetkých spoločností, ktoré podliehajú dani z príjmu právnických osôb v Luxembursku vzhľadom na cieľ všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, a to zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. Vzhľadom na tento cieľ sa v zásade všetky spoločností podliehajúce daňovej povinnosti, ktoré sú schopné vytvárať zisk, nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, pokiaľ ide o stanovenie dane z príjmu právnických osôb, ktorú majú zaplatiť v Luxembursku.

| (190) | Skutočnosť, že spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF – na rozdiel od iných daňových poplatníkov – dostávajú prerozdelené zisky od subjektov, v ktorých držia účasť, a že tieto príjmy z účastí môžu byť predmetom oslobodenia príjmov z účastí podľa článku 166 zákona LIR, však neznamená, že tieto dva subjekty nie sú porovnateľné s daňovými poplatníkmi, ktorí nevyužívajú toto oslobodenie vzhľadom na cieľ systému. Oslobodenie uvedené v tomto ustanovení sa poskytuje len na niektoré typy príjmov, keď sú splnené určité podmienky. Povaha dosiahnutých príjmov spoločnosti (prerozdelenie ziskov uvedené v článku 166 zákona LIR alebo iný obchodný zisk dosiahnutý spoločnosťou), ako aj ostatné podmienky stanovené v článku 166 zákona LIR (213), nemá vplyv na cieľ systému, ktorým je zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku (214). Ak by uplatnenie mimoriadneho oslobodenia v rámci zdaňovania ziskov spoločností stačilo na to, aby sa podnik dostal do neporovnateľnej situácie vo vzťahu k iným podnikom, ktoré takéto oslobodenie nevyužívajú, oslobodenia od dane zo ziskov spoločností by v podstate nebolo možné nikdy považovať za selektívne. |
| --- | --- |

(190)

Skutočnosť, že spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF – na rozdiel od iných daňových poplatníkov – dostávajú prerozdelené zisky od subjektov, v ktorých držia účasť, a že tieto príjmy z účastí môžu byť predmetom oslobodenia príjmov z účastí podľa článku 166 zákona LIR, však neznamená, že tieto dva subjekty nie sú porovnateľné s daňovými poplatníkmi, ktorí nevyužívajú toto oslobodenie vzhľadom na cieľ systému. Oslobodenie uvedené v tomto ustanovení sa poskytuje len na niektoré typy príjmov, keď sú splnené určité podmienky. Povaha dosiahnutých príjmov spoločnosti (prerozdelenie ziskov uvedené v článku 166 zákona LIR alebo iný obchodný zisk dosiahnutý spoločnosťou), ako aj ostatné podmienky stanovené v článku 166 zákona LIR (213), nemá vplyv na cieľ systému, ktorým je zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku (214). Ak by uplatnenie mimoriadneho oslobodenia v rámci zdaňovania ziskov spoločností stačilo na to, aby sa podnik dostal do neporovnateľnej situácie vo vzťahu k iným podnikom, ktoré takéto oslobodenie nevyužívajú, oslobodenia od dane zo ziskov spoločností by v podstate nebolo možné nikdy považovať za selektívne.

213

214

6.2.1.2.   
  Výnimka z referenčného rámca, ktorá vedie k diskriminácii

Výnimka z referenčného rámca, ktorá vedie k diskriminácii

| (191) | Vzhľadom na referenčný rámec popísaný v oddiele 6.2.1.1 je základ dane spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku, pre tieto všetky spoločnosti rovnaký, a to základ tvorený výškou čistého zisku vykázaného v ich účtovnej závierke (215). |
| --- | --- |

(191)

Vzhľadom na referenčný rámec popísaný v oddiele 6.2.1.1 je základ dane spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku, pre tieto všetky spoločnosti rovnaký, a to základ tvorený výškou čistého zisku vykázaného v ich účtovnej závierke (215).

215

| (192) | Systém zdaňovania schválený v dotknutých záväzných stanoviskách umožňuje oslobodiť príjem, ktorý získala spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF, a to príjem dosiahnutý ich účasťou na kapitáli príslušne spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM. Ako to zároveň dokazujú dotknuté záväzné stanoviská a zmluvy uzatvorené medzi stranami a ako to výslovne pripúšťa Luxembursko (216), existuje priama a zjavná súvislosť medzi týmto príjmom a prirážkami z úveru ZORA odpočítanými zo zdaniteľného príjmu príslušne spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM. V skutočnosti akýkoľvek zisk dosiahnutý spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM, ktorý prevyšuje rozpätie LNG a rozpätie GSTM, sa odpočíta z ich zdaniteľného príjmu vo forme prirážok z úveru ZORA (a teda uniká zdaneniu). Zdaniteľný zisk dcérskych spoločností sa teda obmedzuje v jednom prípade na rozpätie LNG a v druhom prípade na rozpätie GSTM. Nezdanený zisk odpočítaný vo forme prirážok z úveru ZORA sa následne zahrnie do akcií LNG a akcií GSTM, ktoré pri konverzii v súlade s úvermi ZORA a forwardovými zmluvami príslušne nadobúdajú LNG Holding a CEF. Keď sa však zisk zahrnutý do akcií LNG a akcií GSTM vykáže ako príjem dosiahnutý na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, možno naň uplatniť oslobodenie príjmov z účastí (217), čím unikne akémukoľvek zdaneniu na úrovni týchto spoločností. |
| --- | --- |

(192)

Systém zdaňovania schválený v dotknutých záväzných stanoviskách umožňuje oslobodiť príjem, ktorý získala spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF, a to príjem dosiahnutý ich účasťou na kapitáli príslušne spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM. Ako to zároveň dokazujú dotknuté záväzné stanoviská a zmluvy uzatvorené medzi stranami a ako to výslovne pripúšťa Luxembursko (216), existuje priama a zjavná súvislosť medzi týmto príjmom a prirážkami z úveru ZORA odpočítanými zo zdaniteľného príjmu príslušne spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM. V skutočnosti akýkoľvek zisk dosiahnutý spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM, ktorý prevyšuje rozpätie LNG a rozpätie GSTM, sa odpočíta z ich zdaniteľného príjmu vo forme prirážok z úveru ZORA (a teda uniká zdaneniu). Zdaniteľný zisk dcérskych spoločností sa teda obmedzuje v jednom prípade na rozpätie LNG a v druhom prípade na rozpätie GSTM. Nezdanený zisk odpočítaný vo forme prirážok z úveru ZORA sa následne zahrnie do akcií LNG a akcií GSTM, ktoré pri konverzii v súlade s úvermi ZORA a forwardovými zmluvami príslušne nadobúdajú LNG Holding a CEF. Keď sa však zisk zahrnutý do akcií LNG a akcií GSTM vykáže ako príjem dosiahnutý na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, možno naň uplatniť oslobodenie príjmov z účastí (217), čím unikne akémukoľvek zdaneniu na úrovni týchto spoločností.

216

217

| (193) | Z uvedeného vyplýva, že takmer všetky zisky dosiahnuté spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM sa nezdanili príslušne v rukách spoločností LNG Holding a CEF. Tieto zisky však dosiahli spoločnosti, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku a vykazujú sa v účtovnej závierke najprv spoločností LNG Supply a GSTM a následne spoločností LNG Holding a CEF. Podľa všeobecného daňového systému by sa preto mali zdaňovať v Luxembursku. Z uvedeného vyplýva, že zdaňovanie poskytnuté na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje výnimku z referenčného rámca. |
| --- | --- |

(193)

Z uvedeného vyplýva, že takmer všetky zisky dosiahnuté spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM sa nezdanili príslušne v rukách spoločností LNG Holding a CEF. Tieto zisky však dosiahli spoločnosti, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku a vykazujú sa v účtovnej závierke najprv spoločností LNG Supply a GSTM a následne spoločností LNG Holding a CEF. Podľa všeobecného daňového systému by sa preto mali zdaňovať v Luxembursku. Z uvedeného vyplýva, že zdaňovanie poskytnuté na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje výnimku z referenčného rámca.

| (194) | Luxembursko sa opäť odvoláva na zásadu rovnosti zdaňovania. Domnieva sa, že znenie ustanovení zákona uplatnených v dotknutých záväzných stanoviskách je jasné a nepotrebuje výklad podľa ratio legis ani „teleologický“ výklad. Keďže sa ustanovenia zákona dodržali, Luxembursko sa domnieva, že neexistuje žiadna výnimka, a tým neexistuje ani žiadna výhoda (218). |
| --- | --- |

(194)

Luxembursko sa opäť odvoláva na zásadu rovnosti zdaňovania. Domnieva sa, že znenie ustanovení zákona uplatnených v dotknutých záväzných stanoviskách je jasné a nepotrebuje výklad podľa ratio legis ani „teleologický“ výklad. Keďže sa ustanovenia zákona dodržali, Luxembursko sa domnieva, že neexistuje žiadna výnimka, a tým neexistuje ani žiadna výhoda (218).

ratio legis

218

| (195) | Toto tvrdenie Luxemburska hlavne znamená, že ak je opatrenie v súlade s vnútroštátnym právom, nepredstavuje selektívnu výhodu, pretože v takom prípade nepredstavuje výnimku. Komisia sa domnieva, že toto tvrdenie je neúčinné. Tak, ako sa uvádza vyššie, opatrenia štátnej pomoci sa posudzujú na základe ich účinkov. Posúdenie pomoci opatrenia nemôže teda závisieť od jeho zákonnosti vo vnútroštátnom právnom poriadku. V opačnom prípade by v praxi žiadne opatrenie poskytnuté štátom nemohlo byť kvalifikované ako štátna pomoc (219). Naopak, ak uplatnenie jedného alebo viacerých ustanovení zákona na osobitný prípad vedie ku vzniku výnimky zo všeobecného pravidla ustanoveného v referenčnom systéme (v danom prípade zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku), predmetné zdaňovanie sa má považovať za výnimku. Ak navyše takáto výnimka vedie k vzniku diskriminácie v porovnaní s podnikmi nachádzajúcimi sa v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii vzhľadom na cieľ systému, predmetné opatrenie sa má a priori považovať za selektívne, či už znenie zákona bolo dodržané alebo nie. |
| --- | --- |

(195)

Toto tvrdenie Luxemburska hlavne znamená, že ak je opatrenie v súlade s vnútroštátnym právom, nepredstavuje selektívnu výhodu, pretože v takom prípade nepredstavuje výnimku. Komisia sa domnieva, že toto tvrdenie je neúčinné. Tak, ako sa uvádza vyššie, opatrenia štátnej pomoci sa posudzujú na základe ich účinkov. Posúdenie pomoci opatrenia nemôže teda závisieť od jeho zákonnosti vo vnútroštátnom právnom poriadku. V opačnom prípade by v praxi žiadne opatrenie poskytnuté štátom nemohlo byť kvalifikované ako štátna pomoc (219). Naopak, ak uplatnenie jedného alebo viacerých ustanovení zákona na osobitný prípad vedie ku vzniku výnimky zo všeobecného pravidla ustanoveného v referenčnom systéme (v danom prípade zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku), predmetné zdaňovanie sa má považovať za výnimku. Ak navyše takáto výnimka vedie k vzniku diskriminácie v porovnaní s podnikmi nachádzajúcimi sa v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii vzhľadom na cieľ systému, predmetné opatrenie sa má a priori považovať za selektívne, či už znenie zákona bolo dodržané alebo nie.

219

a priori

| (196) | Zdaňovanie poskytnuté na základe dotknutých záväzných stanovísk sa preto odchyľuje od všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, a tak predstavuje hospodársku výhodu v prospech spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF. Skutočnosť, že právne predpisy týkajúce sa dane z príjmov právnických osôb počítajú s istými výnimkami, nespochybňuje odchylný charakter systému zdaňovania poskytnutého na základe dotknutých záväzných stanovísk (220). |
| --- | --- |

(196)

Zdaňovanie poskytnuté na základe dotknutých záväzných stanovísk sa preto odchyľuje od všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, a tak predstavuje hospodársku výhodu v prospech spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF. Skutočnosť, že právne predpisy týkajúce sa dane z príjmov právnických osôb počítajú s istými výnimkami, nespochybňuje odchylný charakter systému zdaňovania poskytnutého na základe dotknutých záväzných stanovísk (220).

220

| (197) | Navyše ako sa uvádza v oddiele 6.2.1.1, LNG Holding a CEF sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii, ako je situácia všetkých spoločností, ktoré podliehajú dani z príjmu právnických osôb v Luxembursku. Preto zdaňovanie poskytnuté spoločnosti LNG Holding a CEF na základe dotknutých záväzných stanovísk poskytuje týmto spoločnostiam vzhľadom na cieľ, ktorý má daň z príjmu právnických osôb v Luxembursku plniť, výhodu v porovnaní s iným spoločnosťami podliehajúcimi daňovej povinnosti a nachádzajúcimi sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. |
| --- | --- |

(197)

Navyše ako sa uvádza v oddiele 6.2.1.1, LNG Holding a CEF sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii, ako je situácia všetkých spoločností, ktoré podliehajú dani z príjmu právnických osôb v Luxembursku. Preto zdaňovanie poskytnuté spoločnosti LNG Holding a CEF na základe dotknutých záväzných stanovísk poskytuje týmto spoločnostiam vzhľadom na cieľ, ktorý má daň z príjmu právnických osôb v Luxembursku plniť, výhodu v porovnaní s iným spoločnosťami podliehajúcimi daňovej povinnosti a nachádzajúcimi sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii.

| (198) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené vyššie Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk je a priori selektívna. |
| --- | --- |

(198)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené vyššie Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk je a priori selektívna.

a priori

| (199) | V každom prípade, aj keby sa samotné podniky, pre ktoré platia pravidlá o oslobodení príjmov z účastí a o zdaňovaní prerozdelených ziskov, považovali za podniky nachádzajúce sa v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako LNG Holding a CEF, Komisia by preukázala takisto v oddiele 6.2.2, že títo daňoví poplatníci už nemôžu využiť takú daňovú výhodu, ako sa poskytla spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF. |
| --- | --- |

(199)

V každom prípade, aj keby sa samotné podniky, pre ktoré platia pravidlá o oslobodení príjmov z účastí a o zdaňovaní prerozdelených ziskov, považovali za podniky nachádzajúce sa v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako LNG Holding a CEF, Komisia by preukázala takisto v oddiele 6.2.2, že títo daňoví poplatníci už nemôžu využiť takú daňovú výhodu, ako sa poskytla spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF.

6.2.2.   VÝNIMKA Z PRAVIDIEL LUXEMBURSKÉHO SYSTÉMU ZDAŇOVANIA SPOLOČNOSTÍ TÝKAJÚCICH SA OSLOBODENIA PRÍJMOV Z ÚČASTÍ A ZDAŇOVANIA PREROZDELENÝCH ZISKOV

6.2.2.1.   
  Referenčný rámec: pravidlá luxemburského systému zdaňovania spoločností týkajúce sa oslobodenia príjmov z účastí a zdaňovania prerozdelených ziskov

Referenčný rámec: pravidlá luxemburského systému zdaňovania spoločností týkajúce sa oslobodenia príjmov z účastí a zdaňovania prerozdelených ziskov

| (200) | Spoločnosť Engie tvrdí, že úpravy ziskov stanovené v daňových právnych predpisoch, pokiaľ ide o zisky uvedené v obchodnej bilancii daňových poplatníkov a hlavne systém oslobodenia príjmov z účastí, tvoria súčasť referenčného rámca (221). Prostredníctvom tohto tvrdenia sa v praxi spoločnosť Engie usiluje o obmedzenie referenčného rámca na osobitné ustanovenia zákona týkajúce sa dane z príjmu, ktorými sa upravuje oslobodenie príjmov z účastí a zdaňovanie prerozdelených ziskov. V tomto užšom referenčnom rámci sa identifikácia podnikov, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako LNG Holding a CEF, nutne obmedzuje na daňových poplatníkov, pre ktorých tieto ustanovenia platia. Ako sa uvádza v tomto oddiele, systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk však predstavuje a priori selektívnu výhodu takisto v tomto užšom referenčnom rámci. |
| --- | --- |

(200)

Spoločnosť Engie tvrdí, že úpravy ziskov stanovené v daňových právnych predpisoch, pokiaľ ide o zisky uvedené v obchodnej bilancii daňových poplatníkov a hlavne systém oslobodenia príjmov z účastí, tvoria súčasť referenčného rámca (221). Prostredníctvom tohto tvrdenia sa v praxi spoločnosť Engie usiluje o obmedzenie referenčného rámca na osobitné ustanovenia zákona týkajúce sa dane z príjmu, ktorými sa upravuje oslobodenie príjmov z účastí a zdaňovanie prerozdelených ziskov. V tomto užšom referenčnom rámci sa identifikácia podnikov, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako LNG Holding a CEF, nutne obmedzuje na daňových poplatníkov, pre ktorých tieto ustanovenia platia. Ako sa uvádza v tomto oddiele, systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk však predstavuje a priori selektívnu výhodu takisto v tomto užšom referenčnom rámci.

221

a priori

| (201) | V článku 164 prvom pododseku zákona LIR sa uvádza, že na určenie zdaniteľného príjmu spoločnosti je bezvýznamné, či sa tento príjem prerozdelí oprávneným osobám alebo nie. To znamená, že sa ziskom prerozdeleným spoločnosťou neznižuje jej zdaniteľný príjem, a teda ho nemožno odpočítať. Zisk možno preto prerozdeliť len po zdanení. Ako sa uvádza v odôvodnení 87, článok 164 druhý pododsek zákona LIR sa uplatňuje na prerozdelenia akejkoľvek povahy. |
| --- | --- |

(201)

V článku 164 prvom pododseku zákona LIR sa uvádza, že na určenie zdaniteľného príjmu spoločnosti je bezvýznamné, či sa tento príjem prerozdelí oprávneným osobám alebo nie. To znamená, že sa ziskom prerozdeleným spoločnosťou neznižuje jej zdaniteľný príjem, a teda ho nemožno odpočítať. Zisk možno preto prerozdeliť len po zdanení. Ako sa uvádza v odôvodnení 87, článok 164 druhý pododsek zákona LIR sa uplatňuje na prerozdelenia akejkoľvek povahy.

| (202) | Naopak príjemcovia evidujú prerozdelené zisky vo svojej účtovnej závierke ako príjem. Podľa zásady zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie tento príjem, ktorý je súčasťou dosiahnutého zisku uvedených spoločností a ktorý sa teda vykazuje v ich účtovnej závierke, sa v zásade zahrnie do ich zdaniteľného príjmu. Z uvedeného vyplýva ekonomické dvojité zdaňovanie s výnimkou prípadu, keď sa oslobodenie príjmov z účastí uplatňuje v súlade s ustanoveniami článku 166 zákona LIR (222). Oslobodenie stanovené týmto ustanovením sa uplatňuje na príjmy dosiahnuté „účasťami“, pričom ide o výraz, ktorý nie je v zákone definovaný. Ako však Luxembursko vysvetlilo, na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť oslobodenie stanovené v článku 166 zákona LIR (vrátane akcií), sa tiež vzťahuje povinnosť stanovená v článku 164 zákona LIR (výnimkou sú účasti držané v zahraničných subjektoch) (223). Vo všeobecnom luxemburskom systéme zdaňovania spoločností sa preto oslobodenie príjmov z účastí uplatňuje na zisk po zdanení (čo znamená, že ho nemožno uplatniť na sumy odpočítané zo zdaniteľného zisku distribútorského subjektu). (224) |
| --- | --- |

(202)

Naopak príjemcovia evidujú prerozdelené zisky vo svojej účtovnej závierke ako príjem. Podľa zásady zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie tento príjem, ktorý je súčasťou dosiahnutého zisku uvedených spoločností a ktorý sa teda vykazuje v ich účtovnej závierke, sa v zásade zahrnie do ich zdaniteľného príjmu. Z uvedeného vyplýva ekonomické dvojité zdaňovanie s výnimkou prípadu, keď sa oslobodenie príjmov z účastí uplatňuje v súlade s ustanoveniami článku 166 zákona LIR (222). Oslobodenie stanovené týmto ustanovením sa uplatňuje na príjmy dosiahnuté „účasťami“, pričom ide o výraz, ktorý nie je v zákone definovaný. Ako však Luxembursko vysvetlilo, na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť oslobodenie stanovené v článku 166 zákona LIR (vrátane akcií), sa tiež vzťahuje povinnosť stanovená v článku 164 zákona LIR (výnimkou sú účasti držané v zahraničných subjektoch) (223). Vo všeobecnom luxemburskom systéme zdaňovania spoločností sa preto oslobodenie príjmov z účastí uplatňuje na zisk po zdanení (čo znamená, že ho nemožno uplatniť na sumy odpočítané zo zdaniteľného zisku distribútorského subjektu). (224)

222

223

224

| (203) | Podľa nariadenia z 21. decembra 2001 oslobodenie príjmov z účastí platí nielen na zisky, ktoré prerozdelil distribútorský subjekt, ale takisto na kapitálové zisky, ktoré majú svoj pôvod v účastiach, ktoré sa na základe tejto schémy povoľujú (225). Kapitálový zisk sa chápe ako príjem vyplývajúci z rozdielu medzi dosiahnuteľnou hodnotou účasti (v prípade predaja alebo zrušenia) a jej nadobúdacou hodnotou. Kapitálové zisky vyplývajúce z účastí zodpovedajú buď ziskom, ktoré už distribútorská spoločnosť dosiahla, ale ktoré sa ešte nerozdelili, alebo ziskom, ktoré sa majú dosiahnuť v budúcnosti a ktoré sa preto ešte nerozdelili. Podľa článku 18 zákona LIR a článku 40 zákona LIR sa všetky zisky majú nutne zhrnúť do zdaniteľného príjmu distribútorskej spoločnosti. Keďže distribútorský subjekt tieto zisky nerozdelil, nemôžu byť navyše podľa definície predmetom akéhokoľvek odpočítania. Pokiaľ ide o prípad kapitálových ziskov, oslobodenie príjmov z účastí preto možno uplatniť na príjmy, ktoré nemôžu zodpovedať odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu (ako prirážky z úveru ZORA). |
| --- | --- |

(203)

Podľa nariadenia z 21. decembra 2001 oslobodenie príjmov z účastí platí nielen na zisky, ktoré prerozdelil distribútorský subjekt, ale takisto na kapitálové zisky, ktoré majú svoj pôvod v účastiach, ktoré sa na základe tejto schémy povoľujú (225). Kapitálový zisk sa chápe ako príjem vyplývajúci z rozdielu medzi dosiahnuteľnou hodnotou účasti (v prípade predaja alebo zrušenia) a jej nadobúdacou hodnotou. Kapitálové zisky vyplývajúce z účastí zodpovedajú buď ziskom, ktoré už distribútorská spoločnosť dosiahla, ale ktoré sa ešte nerozdelili, alebo ziskom, ktoré sa majú dosiahnuť v budúcnosti a ktoré sa preto ešte nerozdelili. Podľa článku 18 zákona LIR a článku 40 zákona LIR sa všetky zisky majú nutne zhrnúť do zdaniteľného príjmu distribútorskej spoločnosti. Keďže distribútorský subjekt tieto zisky nerozdelil, nemôžu byť navyše podľa definície predmetom akéhokoľvek odpočítania. Pokiaľ ide o prípad kapitálových ziskov, oslobodenie príjmov z účastí preto možno uplatniť na príjmy, ktoré nemôžu zodpovedať odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu (ako prirážky z úveru ZORA).

225

| (204) | Inými slovami, v užšom referenčnom rámci tvorenom výhradne z pravidiel o oslobodení príjmov z účastí a o zdaňovaní prerozdelených ziskov možno oslobodenie príjmov z účastí uplatniť na príjmy, ktoré nezodpovedajú odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu, a týmito príjmami sú prerozdelené zisky alebo kapitálové zisky. |
| --- | --- |

(204)

Inými slovami, v užšom referenčnom rámci tvorenom výhradne z pravidiel o oslobodení príjmov z účastí a o zdaňovaní prerozdelených ziskov možno oslobodenie príjmov z účastí uplatniť na príjmy, ktoré nezodpovedajú odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu, a týmito príjmami sú prerozdelené zisky alebo kapitálové zisky.

| (205) | Spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako všetky spoločnosti, ktoré podliehajú dani z príjmu právnických osôb a ktoré poberajú príjmy z účastí, a teda podliehajú pravidlám o oslobodení príjmov z účastí a o zdaňovaní prerozdelených ziskov v Luxembursku. Tieto spoločnosti majú ten istý nástroj ako LNG Holding a CEF (účasti) a príjmy, ktoré poberajú z týchto nástrojov sú rovnakej povahy ako príjmy získané spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF, takže teoreticky sú oprávnené uplatniť si oslobodenie príjmov z účastí. |
| --- | --- |

(205)

Spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako všetky spoločnosti, ktoré podliehajú dani z príjmu právnických osôb a ktoré poberajú príjmy z účastí, a teda podliehajú pravidlám o oslobodení príjmov z účastí a o zdaňovaní prerozdelených ziskov v Luxembursku. Tieto spoločnosti majú ten istý nástroj ako LNG Holding a CEF (účasti) a príjmy, ktoré poberajú z týchto nástrojov sú rovnakej povahy ako príjmy získané spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF, takže teoreticky sú oprávnené uplatniť si oslobodenie príjmov z účastí.

6.2.2.2.   
  Výnimka z referenčného rámca, ktorá vedie k diskriminácii

Výnimka z referenčného rámca, ktorá vedie k diskriminácii

| (206) | Dotknuté záväzné stanoviská umožňujú spoločnostiam LNG Holding a CEF (subjekty s daňovým sídlom v Luxembursku) uplatniť oslobodenie príjmov z účastí na príjem, ktorý z ekonomického hľadiska zodpovedá sumám odpočítaným ako náklady (prirážky z úveru ZORA) príslušne na úrovni spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM (takisto so sídlom v Luxembursku). |
| --- | --- |

(206)

Dotknuté záväzné stanoviská umožňujú spoločnostiam LNG Holding a CEF (subjekty s daňovým sídlom v Luxembursku) uplatniť oslobodenie príjmov z účastí na príjem, ktorý z ekonomického hľadiska zodpovedá sumám odpočítaným ako náklady (prirážky z úveru ZORA) príslušne na úrovni spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM (takisto so sídlom v Luxembursku).

| (207) | Dotknuté záväzné stanoviská v skutočnosti potvrdzujú, že akýkoľvek zisk dosiahnutý spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM, ktorý presahuje v jednom prípade rozpätie LNG a v druhom prípade rozpätie GSTM (a preto je odpočítaný z ich príslušných príjmov vo forme prirážok z úveru ZORA) sa zahŕňa príslušne do akcií LNG a akcií GSTM. Podľa úverov ZORA a forwardových zmlúv tieto akcie následne získajú v okamihu konverzie spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF. Potom, keď sa zisk zahrnutý do akcií LNG a akcií GSTM vykáže ako príjem dosiahnutý na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, možno naň uplatniť oslobodenie príjmov z účastí (226). |
| --- | --- |

(207)

Dotknuté záväzné stanoviská v skutočnosti potvrdzujú, že akýkoľvek zisk dosiahnutý spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM, ktorý presahuje v jednom prípade rozpätie LNG a v druhom prípade rozpätie GSTM (a preto je odpočítaný z ich príslušných príjmov vo forme prirážok z úveru ZORA) sa zahŕňa príslušne do akcií LNG a akcií GSTM. Podľa úverov ZORA a forwardových zmlúv tieto akcie následne získajú v okamihu konverzie spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF. Potom, keď sa zisk zahrnutý do akcií LNG a akcií GSTM vykáže ako príjem dosiahnutý na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, možno naň uplatniť oslobodenie príjmov z účastí (226).

226

| (208) | Existencia priamej a zjavnej súvislosti medzi príjmom, na ktorý sa uplatnilo oslobodenie príjmov z účastí na úrovni holdingových spoločností, a sumami odpočítanými ako náklady na úrovni dcérskych spoločností je v prípade čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG zrejmá. Ako to v tomto prípade dokazujú predložené daňové priznania, príjem dosiahnutý spoločnosťou LNG Holding po čiastočnej konverzii a zrušení akcií LNG Supply v roku 2014 z ekonomického hľadiska zodpovedá prirážkam z úveru ZORA, ktoré odpočítala spoločnosť LNG Supply od roku 2009 do roku 2014 a ktoré spoločnosť LNG Holding získala prostredníctvom úveru ZORA LNG a forwardovej zmluvy LNG (227). Luxembursko to tiež výslovne potvrdilo: „Účtovný kapitálový zisk vo výške 506,2 milióna USD dosiahnutý spoločnosťou LNG Holding z ekonomického hľadiska zodpovedá nárastu hodnoty spoločnosti LNG Supply od roku 2009 do roku 2014“ (228). |
| --- | --- |

(208)

Existencia priamej a zjavnej súvislosti medzi príjmom, na ktorý sa uplatnilo oslobodenie príjmov z účastí na úrovni holdingových spoločností, a sumami odpočítanými ako náklady na úrovni dcérskych spoločností je v prípade čiastočnej konverzie úveru ZORA LNG zrejmá. Ako to v tomto prípade dokazujú predložené daňové priznania, príjem dosiahnutý spoločnosťou LNG Holding po čiastočnej konverzii a zrušení akcií LNG Supply v roku 2014 z ekonomického hľadiska zodpovedá prirážkam z úveru ZORA, ktoré odpočítala spoločnosť LNG Supply od roku 2009 do roku 2014 a ktoré spoločnosť LNG Holding získala prostredníctvom úveru ZORA LNG a forwardovej zmluvy LNG (227). Luxembursko to tiež výslovne potvrdilo: „Účtovný kapitálový zisk vo výške 506,2 milióna USD dosiahnutý spoločnosťou LNG Holding z ekonomického hľadiska zodpovedá nárastu hodnoty spoločnosti LNG Supply od roku 2009 do roku 2014“ (228).

227

228

| (209) | Oslobodenie príjmov z účastí uplatnené na príjem vykázaný na úrovni holdingových spoločností, ktorý z ekonomického hľadiska zodpovedá sumám odpočítaným ako náklady na úrovni dcérskych spoločností, predstavuje výnimku z referenčného rámca popísaného v oddiele 6.2.2.1 vyššie, podľa ktorého sa oslobodenie príjmov z účastí uplatňuje na príjmy, ktoré nezodpovedajú odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu. Cieľom tejto výnimky je, aby takmer všetky zisky dosiahnuté spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM nikdy nepodliehali zdaneniu v Luxembursku. Systém zdaňovania schválený v dotknutých záväzných stanoviskách preto zlepšuje finančnú situáciu LNG Holding a CEF. V skutočnosti na základe všeobecného daňového systému popísaného v oddiele 6.2.2.1 príjem poberaný týmito subjektmi by nebol odpočítaný (vo forme prirážok z úveru ZORA) na úrovni dcérskych spoločností. Tento príjem by bol nižší, lebo zodpovedajúci zisk by bol vopred zdanený v rukách dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

(209)

Oslobodenie príjmov z účastí uplatnené na príjem vykázaný na úrovni holdingových spoločností, ktorý z ekonomického hľadiska zodpovedá sumám odpočítaným ako náklady na úrovni dcérskych spoločností, predstavuje výnimku z referenčného rámca popísaného v oddiele 6.2.2.1 vyššie, podľa ktorého sa oslobodenie príjmov z účastí uplatňuje na príjmy, ktoré nezodpovedajú odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu. Cieľom tejto výnimky je, aby takmer všetky zisky dosiahnuté spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM nikdy nepodliehali zdaneniu v Luxembursku. Systém zdaňovania schválený v dotknutých záväzných stanoviskách preto zlepšuje finančnú situáciu LNG Holding a CEF. V skutočnosti na základe všeobecného daňového systému popísaného v oddiele 6.2.2.1 príjem poberaný týmito subjektmi by nebol odpočítaný (vo forme prirážok z úveru ZORA) na úrovni dcérskych spoločností. Tento príjem by bol nižší, lebo zodpovedajúci zisk by bol vopred zdanený v rukách dcérskych spoločností.

takmer všetky zisky

nikdy nepodliehali zdaneniu v Luxembursku

| (210) | Luxembursko a spoločnosť Engie popierajú uplatniteľnosť článku 164 druhého pododseku zákona LIR na prirážky z úveru ZORA. Inými slovami Luxembursko a spoločnosť Engie popierajú skutočnosť, že prirážky z úveru ZORA môžu byť podobné ako prerozdelené zisky. |
| --- | --- |

(210)

Luxembursko a spoločnosť Engie popierajú uplatniteľnosť článku 164 druhého pododseku zákona LIR na prirážky z úveru ZORA. Inými slovami Luxembursko a spoločnosť Engie popierajú skutočnosť, že prirážky z úveru ZORA môžu byť podobné ako prerozdelené zisky.

| (211) | V tejto súvislosti Komisia pripomína, že spoločnosť LNG Holding výslovne považuje vo svojich daňových priznaniach za účtovný rok 2014 (229) zisky vyplývajúce zo zrušenia akcií LNG Supply za „dividendy oslobodené od dane“, to znamená za prerozdelené zisky. |
| --- | --- |

(211)

V tejto súvislosti Komisia pripomína, že spoločnosť LNG Holding výslovne považuje vo svojich daňových priznaniach za účtovný rok 2014 (229) zisky vyplývajúce zo zrušenia akcií LNG Supply za „dividendy oslobodené od dane“, to znamená za prerozdelené zisky.

229

| (212) | Ako sa navyše uvádza v odôvodnení 207 a odôvodnení 208, existuje priama a zjavná súvislosť medzi príjmom, ktorý možno oslobodiť na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, a sumami odpočítanými spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM ako náklady (prirážky z úveru ZORA). Z ekonomického hľadiska sa preto príjem poberaný spoločnosťou LNG holding a spoločnosťou CEF rovná prerozdeleným ziskom (230). |
| --- | --- |

(212)

Ako sa navyše uvádza v odôvodnení 207 a odôvodnení 208, existuje priama a zjavná súvislosť medzi príjmom, ktorý možno oslobodiť na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, a sumami odpočítanými spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM ako náklady (prirážky z úveru ZORA). Z ekonomického hľadiska sa preto príjem poberaný spoločnosťou LNG holding a spoločnosťou CEF rovná prerozdeleným ziskom (230).

230

| (213) | V každom prípade Komisia pripomína, že skutočnosť, že zisky oslobodené od dane na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF sa oficiálne považujú za „prerozdelené zisky“ alebo „kapitálové zisky“, nie je relevantná. V skutočnosti, ako sa uvádza v oddiele 6.2.2.1, v užšom referenčnom rámci tvorenom výhradne pravidlami o oslobodení príjmov z účastí a o zdaňovaní prerozdelených ziskov možno oslobodenie príjmov z účastí uplatniť na príjmy, ktoré nezodpovedajú odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu, keďže sa tieto príjmy považujú za prerozdelené zisky alebo kapitálové zisky (231). |
| --- | --- |

(213)

V každom prípade Komisia pripomína, že skutočnosť, že zisky oslobodené od dane na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF sa oficiálne považujú za „prerozdelené zisky“ alebo „kapitálové zisky“, nie je relevantná. V skutočnosti, ako sa uvádza v oddiele 6.2.2.1, v užšom referenčnom rámci tvorenom výhradne pravidlami o oslobodení príjmov z účastí a o zdaňovaní prerozdelených ziskov možno oslobodenie príjmov z účastí uplatniť na príjmy, ktoré nezodpovedajú odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu, keďže sa tieto príjmy považujú za prerozdelené zisky alebo kapitálové zisky (231).

231

| (214) | V konečnom dôsledku systém zdaňovania poskytnutý spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF na základe dotknutých záväzných stanovísk sa odchyľuje od všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorým sa upravuje oslobodenie príjmov z účastí a zdaňovanie prerozdelených ziskov. |
| --- | --- |

(214)

V konečnom dôsledku systém zdaňovania poskytnutý spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF na základe dotknutých záväzných stanovísk sa odchyľuje od všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorým sa upravuje oslobodenie príjmov z účastí a zdaňovanie prerozdelených ziskov.

| (215) | Táto výnimka navyše vedie k diskriminácii vo vzťahu k iným podnikom, ktoré sa vzhľadom na cieľ systému nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako LNG Holding a CEF. Spoločnosti podliehajúce daňovej povinnosti, ktoré poberajú príjmy z účastí, čím podliehajú pravidlám o oslobodení príjmov z účastí a o zdaňovaní prerozdelených ziskov v Luxembursku, v skutočnosti nevyužívajú daňovú výhodu poskytnutú spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, aj keď sa vzhľadom na cieľ systému nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Je pravda, že všetci títo daňoví poplatníci by mohli využiť oslobodenie stanovené v článku 166 zákona LIR. Oslobodenie príjmov z účastí by sa však uplatnilo na relatívne nižší príjem (to znamená na zisk po zdanení distribútorského subjektu), ako sa uvádza v odôvodnení 209. |
| --- | --- |

(215)

Táto výnimka navyše vedie k diskriminácii vo vzťahu k iným podnikom, ktoré sa vzhľadom na cieľ systému nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako LNG Holding a CEF. Spoločnosti podliehajúce daňovej povinnosti, ktoré poberajú príjmy z účastí, čím podliehajú pravidlám o oslobodení príjmov z účastí a o zdaňovaní prerozdelených ziskov v Luxembursku, v skutočnosti nevyužívajú daňovú výhodu poskytnutú spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, aj keď sa vzhľadom na cieľ systému nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Je pravda, že všetci títo daňoví poplatníci by mohli využiť oslobodenie stanovené v článku 166 zákona LIR. Oslobodenie príjmov z účastí by sa však uplatnilo na relatívne nižší príjem (to znamená na zisk po zdanení distribútorského subjektu), ako sa uvádza v odôvodnení 209.

| (216) | Luxembursko tvrdí, že podľa článku 166 zákona LIR sa nevyžaduje, aby sa príjmy z účastí zdaňovali vopred a aby ustanovenia článku 164 zákona LIR predstavovali podmienku sine qua non na uplatnenie článku 166 zákona LIR (232). V tom istom zmysle sa spoločnosť Engie domnieva, že ustanovenia článku 166 zákona LIR sa dodržali, takže nemožno hovoriť o výnimke (233). Luxembursko aj spoločnosť Engie popierajú, že cieľom článku 166 zákona LIR je zabrániť dvojitému zdaňovaniu a opierajú sa o rôzne tvrdenia týkajúce sa hlavne smernice Rady (EÚ) 2015/121 (234) („smernica o materských spoločnostiach“). |
| --- | --- |

(216)

Luxembursko tvrdí, že podľa článku 166 zákona LIR sa nevyžaduje, aby sa príjmy z účastí zdaňovali vopred a aby ustanovenia článku 164 zákona LIR predstavovali podmienku sine qua non na uplatnenie článku 166 zákona LIR (232). V tom istom zmysle sa spoločnosť Engie domnieva, že ustanovenia článku 166 zákona LIR sa dodržali, takže nemožno hovoriť o výnimke (233). Luxembursko aj spoločnosť Engie popierajú, že cieľom článku 166 zákona LIR je zabrániť dvojitému zdaňovaniu a opierajú sa o rôzne tvrdenia týkajúce sa hlavne smernice Rady (EÚ) 2015/121 (234) („smernica o materských spoločnostiach“).

sine qua non

232

233

234

| (217) | Komisia sa s týmto tvrdením nestotožňuje. |
| --- | --- |

(217)

Komisia sa s týmto tvrdením nestotožňuje.

| (218) | Po prvé, skutočnosť, že nie je žiadna súvislosť výslovne stanovená v článku 166 zákona LIR a v článku 164 prvom pododseku a druhom pododseku zákona LIR, nie je relevantná. Luxembursko výslovne potvrdilo (235), že na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť oslobodenie podľa článku 166 zákona LIR, sa takisto vzťahuje článok 164 prvý pododsek a druhý pododsek zákona LIR na úrovni distribútorského subjektu (236). Z uvedeného vyplýva, že na základe referenčného rámca popísaného v oddiele 6.2.2.1 oslobodenie príjmov z účastí možno uplatniť na príjmy, ktoré nemôžu zodpovedať odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu. S výnimkou z tohto pravidla možno podľa dotknutých záväzných stanovísk uplatniť oslobodenie príjmov z účastí na úrovni holdingových spoločností (subjektov s daňovým sídlom v Luxembursku) na príjmy zodpovedajúce z ekonomického hľadiska sumám odpočítaným ako náklady (prirážky z úveru ZORA) na úrovni dcérskych spoločností (tiež s daňovým sídlom v Luxembursku). Systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk preto predstavuje výnimku z referenčného rámca. |
| --- | --- |

(218)

Po prvé, skutočnosť, že nie je žiadna súvislosť výslovne stanovená v článku 166 zákona LIR a v článku 164 prvom pododseku a druhom pododseku zákona LIR, nie je relevantná. Luxembursko výslovne potvrdilo (235), že na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť oslobodenie podľa článku 166 zákona LIR, sa takisto vzťahuje článok 164 prvý pododsek a druhý pododsek zákona LIR na úrovni distribútorského subjektu (236). Z uvedeného vyplýva, že na základe referenčného rámca popísaného v oddiele 6.2.2.1 oslobodenie príjmov z účastí možno uplatniť na príjmy, ktoré nemôžu zodpovedať odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu. S výnimkou z tohto pravidla možno podľa dotknutých záväzných stanovísk uplatniť oslobodenie príjmov z účastí na úrovni holdingových spoločností (subjektov s daňovým sídlom v Luxembursku) na príjmy zodpovedajúce z ekonomického hľadiska sumám odpočítaným ako náklady (prirážky z úveru ZORA) na úrovni dcérskych spoločností (tiež s daňovým sídlom v Luxembursku). Systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk preto predstavuje výnimku z referenčného rámca.

235

236

| (219) | Po druhé aj v prípade neexistencie výslovného vzťahu medzi obidvoma ustanoveniami je na zabezpečenie logickej súvislosti daňového systému dôležitá komplementárnosť medzi článkom 166 zákona LIR a článkom 164 prvým pododeskom a druhým pododsekom zákona LIR. Keby bolo možné odpočítať tú istú sumu ako náklad na úrovni distribútorského subjektu a oslobodiť ako príjem na úrovni príjemcu, tento zisk by v Luxembursku unikol akémukoľvek zdaneniu. Takýto výklad by umožnil akejkoľvek skupine spoločností ľahko obchádzať cieľ luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorým je zdaňovanie ziskov všetkých spoločností podliehajúcim daňovej povinnosti v Luxembursku, tým, že by sa akcionárom prerozdelili všetky vopred nezdanené zisky dcérskych spoločností (237). Takýto výklad by bol navyše v rozpore s cieľom zamedziť dvojitému alebo trojitému zdaňovaniu (238). |
| --- | --- |

(219)

Po druhé aj v prípade neexistencie výslovného vzťahu medzi obidvoma ustanoveniami je na zabezpečenie logickej súvislosti daňového systému dôležitá komplementárnosť medzi článkom 166 zákona LIR a článkom 164 prvým pododeskom a druhým pododsekom zákona LIR. Keby bolo možné odpočítať tú istú sumu ako náklad na úrovni distribútorského subjektu a oslobodiť ako príjem na úrovni príjemcu, tento zisk by v Luxembursku unikol akémukoľvek zdaneniu. Takýto výklad by umožnil akejkoľvek skupine spoločností ľahko obchádzať cieľ luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorým je zdaňovanie ziskov všetkých spoločností podliehajúcim daňovej povinnosti v Luxembursku, tým, že by sa akcionárom prerozdelili všetky vopred nezdanené zisky dcérskych spoločností (237). Takýto výklad by bol navyše v rozpore s cieľom zamedziť dvojitému alebo trojitému zdaňovaniu (238).

237

238

| (220) | V článku 107 Zmluvy sa opatrenia štátnej pomoci definujú na základe ich hospodárskych účinkov na trh, a nie na základe ich zákonnosti vo vnútroštátnom právnom poriadku, použitých legislatívnych techník alebo zámeru normotvorcu. V dôsledku uvedeného, pokiaľ kombinovaný účinok odpočítateľnosti prirážok z úveru ZORA a oslobodenia zodpovedajúceho príjmu spôsobí, že takmer všetky zisky dosiahnuté dcérskymi spoločnosťami uniknú akémukoľvek zdaneniu na úrovni holdingových spoločností, čo vedie k diskriminácii vo vzťahu k iným spoločnostiam nachádzajúcim sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, štátne opatrenie, ktorým sa schvaľuje takýto systém zdaňovania, sa má považovať za opatrenie poskytujúce a priori selektívnu výhodu. Tento záver platí nezávisle od dodržiavania alebo nedodržiavania článku 166 a článku 164 zákona LIR, od prípadnej existencie výslovnej súvislosti medzi týmito ustanoveniami alebo od cieľa smernice o materských a dcérskych spoločnostiach. |
| --- | --- |

(220)

V článku 107 Zmluvy sa opatrenia štátnej pomoci definujú na základe ich hospodárskych účinkov na trh, a nie na základe ich zákonnosti vo vnútroštátnom právnom poriadku, použitých legislatívnych techník alebo zámeru normotvorcu. V dôsledku uvedeného, pokiaľ kombinovaný účinok odpočítateľnosti prirážok z úveru ZORA a oslobodenia zodpovedajúceho príjmu spôsobí, že takmer všetky zisky dosiahnuté dcérskymi spoločnosťami uniknú akémukoľvek zdaneniu na úrovni holdingových spoločností, čo vedie k diskriminácii vo vzťahu k iným spoločnostiam nachádzajúcim sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, štátne opatrenie, ktorým sa schvaľuje takýto systém zdaňovania, sa má považovať za opatrenie poskytujúce a priori selektívnu výhodu. Tento záver platí nezávisle od dodržiavania alebo nedodržiavania článku 166 a článku 164 zákona LIR, od prípadnej existencie výslovnej súvislosti medzi týmito ustanoveniami alebo od cieľa smernice o materských a dcérskych spoločnostiach.

hospodárskych účinkov

účinok

a priori

| (221) | Spoločnosť Engie sa odvoláva na rozsudok Súdneho dvora vo veci Service public fédéral Finances (239), v ktorom sa vykladajú ustanovenia smernice o materských a dcérskych spoločnostiach platné v okamihu, keď sa prijali dotknuté záväzné stanoviská (240). Podľa spoločnosti Engie Súdny dvor v tomto rozsudku potvrdil, že sa na základe smernice o materských a dcérskych spoločnostiach platnej na cezhraničné situácie nevyžaduje, aby sa zisky, na ktoré sa uplatňuje oslobodenie príjmov z účastí, vopred zdaňovali. Spoločnosť Engie sa domnieva, že uplatnením tejto istej schémy zdaňovania na vnútroštátne situácie sa Luxembursko snažilo zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie medzi skupinami spoločností, ktoré majú dcérske spoločnosti v Luxembursku a skupinami spoločnosti, ktoré majú dcérske spoločnosti v iných členských štátoch. Keďže tieto dve situácie sú v podstate totožné a v obidvoch prípadoch sa uplatnili tie isté ustanovenia, spoločnosť Engie sa domnieva, že nemožno tvrdiť, že oslobodenie príjmov z účastí platí iba na cezhraničné prípady, a nie na výlučne vnútroštátne prípady. |
| --- | --- |

(221)

Spoločnosť Engie sa odvoláva na rozsudok Súdneho dvora vo veci Service public fédéral Finances (239), v ktorom sa vykladajú ustanovenia smernice o materských a dcérskych spoločnostiach platné v okamihu, keď sa prijali dotknuté záväzné stanoviská (240). Podľa spoločnosti Engie Súdny dvor v tomto rozsudku potvrdil, že sa na základe smernice o materských a dcérskych spoločnostiach platnej na cezhraničné situácie nevyžaduje, aby sa zisky, na ktoré sa uplatňuje oslobodenie príjmov z účastí, vopred zdaňovali. Spoločnosť Engie sa domnieva, že uplatnením tejto istej schémy zdaňovania na vnútroštátne situácie sa Luxembursko snažilo zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie medzi skupinami spoločností, ktoré majú dcérske spoločnosti v Luxembursku a skupinami spoločnosti, ktoré majú dcérske spoločnosti v iných členských štátoch. Keďže tieto dve situácie sú v podstate totožné a v obidvoch prípadoch sa uplatnili tie isté ustanovenia, spoločnosť Engie sa domnieva, že nemožno tvrdiť, že oslobodenie príjmov z účastí platí iba na cezhraničné prípady, a nie na výlučne vnútroštátne prípady.

239

240

| (222) | Komisia v prvom rade spresňuje, že toto rozhodnutie sa týka výlučne vnútroštátnej situácie, v ktorej sú všetky spoločnosti zapojené do rôznych transakcií uvedených v dotknutých záväzných stanoviskách subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku. Selektívna výhoda vyplýva z výnimky spočívajúcej v skutočnosti, že zisky, ktoré dosiahli dve dcérske spoločnosti skupiny Engie so sídlom v Luxembursku, sa v praxi nezdanili na úrovni ich akcionárskych spoločností, ktoré takisto sídlia v Luxembursku. Preto cieľom vyšetrovania vedeného Komisiou nebolo stanoviť, či by podobné opatrenie uplatnené na situáciu, v ktorej by distribútorské spoločnosti neboli subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku, takisto predstavovalo selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(222)

Komisia v prvom rade spresňuje, že toto rozhodnutie sa týka výlučne vnútroštátnej situácie, v ktorej sú všetky spoločnosti zapojené do rôznych transakcií uvedených v dotknutých záväzných stanoviskách subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku. Selektívna výhoda vyplýva z výnimky spočívajúcej v skutočnosti, že zisky, ktoré dosiahli dve dcérske spoločnosti skupiny Engie so sídlom v Luxembursku, sa v praxi nezdanili na úrovni ich akcionárskych spoločností, ktoré takisto sídlia v Luxembursku. Preto cieľom vyšetrovania vedeného Komisiou nebolo stanoviť, či by podobné opatrenie uplatnené na situáciu, v ktorej by distribútorské spoločnosti neboli subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku, takisto predstavovalo selektívnu výhodu.

| (223) | Komisia namieta proti tvrdeniu, podľa ktorého má Luxembursko vo výlučne vnútroštátnej situácii nutne uplatniť výhodnejšie zaobchádzanie ako v prípade rovnakej transakcie uskutočnenej na cezhraničnej úrovni. Nesúlad môže vzniknúť z dôvodu rozdielov v právnej kvalifikácii – a tým aj v systéme zdaňovania – cezhraničného nástroja alebo transakcie podľa právnych predpisov obidvoch krajín alebo rôznych daňových sídiel, čo vedie k neexistencii zdanenia. Takýto nesúlad by však v zásade nemal vzniknúť vo výlučne vnútroštátnej situácii, v ktorej je cieľom interných logických súvislostí systému presne zamedziť vzniku takéhoto typu medzier. Ako je známe, na obmedzenie daňových únikov sa Únia, OECD a medzinárodné daňové spoločenstvo usilujú o zmiernenie rozdielov medzi daňovými právnymi predpismi a o predchádzanie nesúladom a existujúcim medzerám. Tvrdiť, ako to zrejme robí spoločnosť Engie, že by Luxembursko malo uplatniť existujúci cezhraničný nesúlad tiež na vnútroštátnej úrovni, dokonca v rozpore s logickými súvislosťami daňového systému, je teda nielen v rozpore s právnym hľadiskom, ale tiež s týmto úsilím. |
| --- | --- |

(223)

Komisia namieta proti tvrdeniu, podľa ktorého má Luxembursko vo výlučne vnútroštátnej situácii nutne uplatniť výhodnejšie zaobchádzanie ako v prípade rovnakej transakcie uskutočnenej na cezhraničnej úrovni. Nesúlad môže vzniknúť z dôvodu rozdielov v právnej kvalifikácii – a tým aj v systéme zdaňovania – cezhraničného nástroja alebo transakcie podľa právnych predpisov obidvoch krajín alebo rôznych daňových sídiel, čo vedie k neexistencii zdanenia. Takýto nesúlad by však v zásade nemal vzniknúť vo výlučne vnútroštátnej situácii, v ktorej je cieľom interných logických súvislostí systému presne zamedziť vzniku takéhoto typu medzier. Ako je známe, na obmedzenie daňových únikov sa Únia, OECD a medzinárodné daňové spoločenstvo usilujú o zmiernenie rozdielov medzi daňovými právnymi predpismi a o predchádzanie nesúladom a existujúcim medzerám. Tvrdiť, ako to zrejme robí spoločnosť Engie, že by Luxembursko malo uplatniť existujúci cezhraničný nesúlad tiež na vnútroštátnej úrovni, dokonca v rozpore s logickými súvislosťami daňového systému, je teda nielen v rozpore s právnym hľadiskom, ale tiež s týmto úsilím.

| (224) | Judikatúra Súdneho dvora a hlavne rozsudok Service public fédéral Finances hovorí to isté. Táto vec sa týka belgického zákona, ktorým sa rozšírilo uplatnenie smernice o materských a dcérskych spoločnostiach výlučne na vnútroštátne situácie. Belgická judikatúra sa obrátila na Súdny dvor s návrhom na začatie prejudiciálneho konania vo veci výkladu tejto smernice (241). Rozsudok potvrdzuje, že cieľom smernice je zamedziť situáciám dvojitého zdaňovania ziskov, ktoré prerozdeľujú dcérske spoločnosti svojim materským spoločnostiam, a zamedziť nevýhodám pri cezhraničnej spolupráci vyplývajúcim zo skutočnosti, že zdaňovanie v rámci cezhraničných vzťahov medzi materskými a dcérskymi spoločnosťami je menej priaznivé ako zdaňovanie v rámci výlučne vnútroštátnych vzťahov (242). Vzhľadom na tento cieľ a v súlade s judikatúrou týkajúcou sa základných slobôd Súdny dvor rozhodol, že „slobodám pohybu zaručeným Zmluvou odporuje, ak členský štát zaobchádza s dividendami zahraničného pôvodu menej výhodne ako s dividendami vnútroštátneho pôvodu, ibaže by sa toto rozdielne zaobchádzanie týkalo situácií, ktoré nie sú objektívne porovnateľné, alebo by bolo odôvodnené naliehavými dôvodmi všeobecného záujmu“ (243). Inými slovami, tento rozsudok uplatňuje len stála judikatúra, podľa ktorej sa na základe základných slobôd zakazuje členským štátom zaobchádzať priaznivejšie s vnútroštátnymi situáciami ako porovnateľnými cezhraničnými situáciami. Opačne to však neplatí: členské štáty nie sú povinné, ako to zrejme tvrdí spoločnosť Engie, rozšíriť systém zdaňovania, ktorý je priaznivejší na cezhraničné situácie, na výlučne vnútroštátne situácie, hlavne, ak toto priaznivejšie zaobchádzanie vyplýva z nesúladu alebo medzier, ktorých následkom je nezdaňovanie (244). |
| --- | --- |

(224)

Judikatúra Súdneho dvora a hlavne rozsudok Service public fédéral Finances hovorí to isté. Táto vec sa týka belgického zákona, ktorým sa rozšírilo uplatnenie smernice o materských a dcérskych spoločnostiach výlučne na vnútroštátne situácie. Belgická judikatúra sa obrátila na Súdny dvor s návrhom na začatie prejudiciálneho konania vo veci výkladu tejto smernice (241). Rozsudok potvrdzuje, že cieľom smernice je zamedziť situáciám dvojitého zdaňovania ziskov, ktoré prerozdeľujú dcérske spoločnosti svojim materským spoločnostiam, a zamedziť nevýhodám pri cezhraničnej spolupráci vyplývajúcim zo skutočnosti, že zdaňovanie v rámci cezhraničných vzťahov medzi materskými a dcérskymi spoločnosťami je menej priaznivé ako zdaňovanie v rámci výlučne vnútroštátnych vzťahov (242). Vzhľadom na tento cieľ a v súlade s judikatúrou týkajúcou sa základných slobôd Súdny dvor rozhodol, že „slobodám pohybu zaručeným Zmluvou odporuje, ak členský štát zaobchádza s dividendami zahraničného pôvodu menej výhodne ako s dividendami vnútroštátneho pôvodu, ibaže by sa toto rozdielne zaobchádzanie týkalo situácií, ktoré nie sú objektívne porovnateľné, alebo by bolo odôvodnené naliehavými dôvodmi všeobecného záujmu“ (243). Inými slovami, tento rozsudok uplatňuje len stála judikatúra, podľa ktorej sa na základe základných slobôd zakazuje členským štátom zaobchádzať priaznivejšie s vnútroštátnymi situáciami ako porovnateľnými cezhraničnými situáciami. Opačne to však neplatí: členské štáty nie sú povinné, ako to zrejme tvrdí spoločnosť Engie, rozšíriť systém zdaňovania, ktorý je priaznivejší na cezhraničné situácie, na výlučne vnútroštátne situácie, hlavne, ak toto priaznivejšie zaobchádzanie vyplýva z nesúladu alebo medzier, ktorých následkom je nezdaňovanie (244).

Service public fédéral Finances

241

zamedziť situáciám dvojitého zdaňovania

menej priaznivé

242

menej výhodne

243

244

| (225) | Tvrdenie, podľa ktorého daňová výhoda poskytnutá spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF na základe dotknutých záväzných stanovísk má všeobecnú platnosť, keďže akýkoľvek iný podnik by teoreticky mohol dostať podobnú výhodu tým, že by použil štruktúru zrealizovanú spoločnosťou Engie, je takisto nepoužiteľné. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora okolnosť, že sa veľké množstvo podnikov môže domáhať výhody vnútroštátneho opatrenia, prípadne že tieto podniky patria k rôznym odvetviam činností, nestačí na spochybnenie jeho selektívnej povahy (245). Túto istú zásadu možno uplatniť v prípade, keď výhoda vyplýva z dotknutého záväzného stanoviska pri uplatnení kombinácie právnych predpisov na presne určenú situáciu a keď túto situáciu možno uplatniť na iné podniky. Súdny dvor takisto rozhodol, že už nemožno na účely zistenia selektívnosti takého opatrenia požadovať, aby Komisia identifikovala určité charakteristické a osobitné vlastnosti, ktoré sú pre podniky majúce prospech z daňovej výhody spoločné a umožňujú ich odlíšiť od podnikov, na ktoré sa uvedená výhoda nevzťahuje (246). |
| --- | --- |

(225)

Tvrdenie, podľa ktorého daňová výhoda poskytnutá spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF na základe dotknutých záväzných stanovísk má všeobecnú platnosť, keďže akýkoľvek iný podnik by teoreticky mohol dostať podobnú výhodu tým, že by použil štruktúru zrealizovanú spoločnosťou Engie, je takisto nepoužiteľné. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora okolnosť, že sa veľké množstvo podnikov môže domáhať výhody vnútroštátneho opatrenia, prípadne že tieto podniky patria k rôznym odvetviam činností, nestačí na spochybnenie jeho selektívnej povahy (245). Túto istú zásadu možno uplatniť v prípade, keď výhoda vyplýva z dotknutého záväzného stanoviska pri uplatnení kombinácie právnych predpisov na presne určenú situáciu a keď túto situáciu možno uplatniť na iné podniky. Súdny dvor takisto rozhodol, že už nemožno na účely zistenia selektívnosti takého opatrenia požadovať, aby Komisia identifikovala určité charakteristické a osobitné vlastnosti, ktoré sú pre podniky majúce prospech z daňovej výhody spoločné a umožňujú ich odlíšiť od podnikov, na ktoré sa uvedená výhoda nevzťahuje (246).

245

246

| (226) | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že v rámci užšieho referenčného systému pozostávajúceho výhradne z pravidiel všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorými sa upravuje oslobodenie príjmov z účastí a zdaňovanie prerozdelených ziskov, je výhoda poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk a priori selektívna, lebo zvýhodňuje LNG Holding a CEF v porovnaní s inými podnikmi nachádzajúcimi sa v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. |
| --- | --- |

(226)

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že v rámci užšieho referenčného systému pozostávajúceho výhradne z pravidiel všeobecného luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorými sa upravuje oslobodenie príjmov z účastí a zdaňovanie prerozdelených ziskov, je výhoda poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk a priori selektívna, lebo zvýhodňuje LNG Holding a CEF v porovnaní s inými podnikmi nachádzajúcimi sa v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii.

a priori

6.2.3.   NEEXISTENCIA ODÔVODNENIA

| (227) | Prináleží ustálenej judikatúre daného členského štátu dokázať, že pojem štátna pomoc nezahŕňa štátne opatrenia zavádzajúce rozlišovanie medzi podnikmi, ktoré sú v dôsledku toho a priori selektívne, pokiaľ toto rozlišovanie vyplýva z povahy a celkovej štruktúry systému (247). |
| --- | --- |

(227)

Prináleží ustálenej judikatúre daného členského štátu dokázať, že pojem štátna pomoc nezahŕňa štátne opatrenia zavádzajúce rozlišovanie medzi podnikmi, ktoré sú v dôsledku toho a priori selektívne, pokiaľ toto rozlišovanie vyplýva z povahy a celkovej štruktúry systému (247).

a priori

247

| (228) | Opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatňovania všeobecného daňového systému možno odôvodniť povahou a všeobecným usporiadaním daňového systému, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému alebo je výsledkom vlastných mechanizmov samotného daňového systému, ktoré sú nevyhnutné na jeho efektívne fungovanie (248). V tomto ohľade treba rozlišovať na jednej strane medzi cieľmi, ktoré sú stanovené pre osobitný daňový systém a nie sú vlastné tomuto systému, a na druhej strane vlastnými mechanizmami samotného daňového systému, ktoré sú nevyhnutné na uskutočňovanie týchto cieľov (249). |
| --- | --- |

(228)

Opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatňovania všeobecného daňového systému možno odôvodniť povahou a všeobecným usporiadaním daňového systému, ak dotknutý členský štát môže preukázať, že toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad jeho daňového systému alebo je výsledkom vlastných mechanizmov samotného daňového systému, ktoré sú nevyhnutné na jeho efektívne fungovanie (248). V tomto ohľade treba rozlišovať na jednej strane medzi cieľmi, ktoré sú stanovené pre osobitný daňový systém a nie sú vlastné tomuto systému, a na druhej strane vlastnými mechanizmami samotného daňového systému, ktoré sú nevyhnutné na uskutočňovanie týchto cieľov (249).

248

249

| (229) | Ani Luxembursko ani spoločnosť Engie nepredložili žiadne možné zdôvodnenie priaznivejšieho zaobchádzania schváleného v dotknutých záväzných stanoviskách v prospech spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF. Komisia v tejto súvislosti tvrdí, že dôkazné bremeno tohto zdôvodnenia nesie členský štát. V prípade, že neexistuje žiadne zdôvodnenie, ktoré by predložilo Luxembursko, Komisia musí dospieť k záveru, že daňovú výhodu poskytnutú spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF nemožno odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou luxemburského systému zdaňovania spoločností. |
| --- | --- |

(229)

Ani Luxembursko ani spoločnosť Engie nepredložili žiadne možné zdôvodnenie priaznivejšieho zaobchádzania schváleného v dotknutých záväzných stanoviskách v prospech spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF. Komisia v tejto súvislosti tvrdí, že dôkazné bremeno tohto zdôvodnenia nesie členský štát. V prípade, že neexistuje žiadne zdôvodnenie, ktoré by predložilo Luxembursko, Komisia musí dospieť k záveru, že daňovú výhodu poskytnutú spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF nemožno odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou luxemburského systému zdaňovania spoločností.

| (230) | Komisia v každom prípade nebola schopná určiť nijaké prípadné opodstatnenie preferenčného zaobchádzania so spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF, o ktorom by sa mohlo povedať, že je odvodené priamo od vlastných, základných alebo hlavných zásad referenčného systému alebo že je výsledkom vlastných mechanizmov tohto systému potrebných na jeho efektívne fungovanie (250). |
| --- | --- |

(230)

Komisia v každom prípade nebola schopná určiť nijaké prípadné opodstatnenie preferenčného zaobchádzania so spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF, o ktorom by sa mohlo povedať, že je odvodené priamo od vlastných, základných alebo hlavných zásad referenčného systému alebo že je výsledkom vlastných mechanizmov tohto systému potrebných na jeho efektívne fungovanie (250).

250

| (231) | Komisia berie na vedomie skutočnosť, že podľa Štátnej rady Luxemburska (251) je cieľom schémy oslobodenia príjmov z účastí zavedenej v článku 166 zákona LIR hlavne zamedziť dvojitému alebo trojitému zdaňovaniu z dôvodov daňovej rovnosti (252). Dvojité zdanenie označuje situácie, keď sa ten istý zisk zdaní dvakrát u toho istého daňového poplatníka (právne dvojité zdanenie) alebo u dvoch rôznych daňových poplatníkov (ekonomické dvojité zdanenie). Komisia pripúšťa, že oslobodenie od dane s cieľom vyhnúť sa ekonomickému dvojitému zdaneniu možno odôvodniť povahou a štruktúrou daňového systému (253). Uplatnenie oslobodenia stanovené v článku 166 zákona LIR s cieľom zamedziť ekonomickému dvojitému alebo trojitému zdaneniu môže teda priamo vyplývať zo základných alebo hlavných zásad daňového systému. |
| --- | --- |

(231)

Komisia berie na vedomie skutočnosť, že podľa Štátnej rady Luxemburska (251) je cieľom schémy oslobodenia príjmov z účastí zavedenej v článku 166 zákona LIR hlavne zamedziť dvojitému alebo trojitému zdaňovaniu z dôvodov daňovej rovnosti (252). Dvojité zdanenie označuje situácie, keď sa ten istý zisk zdaní dvakrát u toho istého daňového poplatníka (právne dvojité zdanenie) alebo u dvoch rôznych daňových poplatníkov (ekonomické dvojité zdanenie). Komisia pripúšťa, že oslobodenie od dane s cieľom vyhnúť sa ekonomickému dvojitému zdaneniu možno odôvodniť povahou a štruktúrou daňového systému (253). Uplatnenie oslobodenia stanovené v článku 166 zákona LIR s cieľom zamedziť ekonomickému dvojitému alebo trojitému zdaneniu môže teda priamo vyplývať zo základných alebo hlavných zásad daňového systému.

251

252

253

| (232) | Výhoda poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk sa však nezakladá výhradne na uplatnení oslobodenia príjmov z účastí, ale na uplatnení oslobodenia na úrovni holdingových spoločností na príjem, ktorý z ekonomického hľadiska zodpovedá sumám, ktoré si dcérske spoločnosti odpočítali ako náklady (prirážky z úveru ZORA), čo spôsobilo nezdanenie v rukách LNG Holding a CEF takmer všetkých ziskov dosiahnutých spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM. Za týchto okolností systém zdaňovania poskytnutý spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF na základe dotknutých záväzných stanovísk nemôže slúžiť cieľu zamedziť dvojitému zdaňovaniu. Kumulatívne uplatnenie oslobodenia a odpočítateľnosti sa potvrdzuje aj v dotknutých záväzných stanoviskách a luxemburská daňová správa si teda bola vedomá toho, že akékoľvek ekonomické dvojité zdanenie nemohlo nikdy nastať. Systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk preto nemá žiadnu súvislosť s cieľom, akým je zamedzenie ekonomickému dvojitému alebo trojitému zdaneniu (potenciálnemu alebo skutočnému), ani s inými dôvodmi týkajúcimi sa daňovej rovnosti. Takýchto cieľov sa teda nemožno právoplatne dovolávať na zdôvodnenie rozdielov v zaobchádzaní vyplývajúcich z napadnutých opatrení. |
| --- | --- |

(232)

Výhoda poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk sa však nezakladá výhradne na uplatnení oslobodenia príjmov z účastí, ale na uplatnení oslobodenia na úrovni holdingových spoločností na príjem, ktorý z ekonomického hľadiska zodpovedá sumám, ktoré si dcérske spoločnosti odpočítali ako náklady (prirážky z úveru ZORA), čo spôsobilo nezdanenie v rukách LNG Holding a CEF takmer všetkých ziskov dosiahnutých spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM. Za týchto okolností systém zdaňovania poskytnutý spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF na základe dotknutých záväzných stanovísk nemôže slúžiť cieľu zamedziť dvojitému zdaňovaniu. Kumulatívne uplatnenie oslobodenia a odpočítateľnosti sa potvrdzuje aj v dotknutých záväzných stanoviskách a luxemburská daňová správa si teda bola vedomá toho, že akékoľvek ekonomické dvojité zdanenie nemohlo nikdy nastať. Systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk preto nemá žiadnu súvislosť s cieľom, akým je zamedzenie ekonomickému dvojitému alebo trojitému zdaneniu (potenciálnemu alebo skutočnému), ani s inými dôvodmi týkajúcimi sa daňovej rovnosti. Takýchto cieľov sa teda nemožno právoplatne dovolávať na zdôvodnenie rozdielov v zaobchádzaní vyplývajúcich z napadnutých opatrení.

| (233) | V tejto veci Komisia uvádza, ako to už v minulosti potvrdil Súdny dvor, že na to, aby bolo možné oslobodenia od dane zdôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou daňového systému daného členského štátu, tento štát musí dohliadať, aby boli v súlade so zásadou primeranosti a aby nešli nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie sledovaného legitímneho cieľa, a to v tom zmysle, že cieľ by nebolo možné dosiahnuť opatreniami menšieho rozsahu (254). V danom prípade oslobodenie príjmov z účastí uplatnené na príjem poberaný spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF, ktorý z ekonomického hľadiska zodpovedá príjmom, ktoré si ako náklady (prirážky z úveru ZORA) odpočítali LNG Supply a GSTM, nemožno v žiadnom prípade považovať za primerané na dosiahnutie zamedzenia dvojitému ekonomickému zdaňovaniu a ani za prispievajúce k zásade daňovej rovnosti. Je to skôr naopak: napadnuté opatrenia umožňujú spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, ako aj Engie ako skupine využiť dvojité nezdanenie. Uplatnenie oslobodenia od dane teda v danom prípade prekračuje hranice toho, čo je potrebné a primerané na dosiahnutie sledovaného cieľa. |
| --- | --- |

(233)

V tejto veci Komisia uvádza, ako to už v minulosti potvrdil Súdny dvor, že na to, aby bolo možné oslobodenia od dane zdôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou daňového systému daného členského štátu, tento štát musí dohliadať, aby boli v súlade so zásadou primeranosti a aby nešli nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie sledovaného legitímneho cieľa, a to v tom zmysle, že cieľ by nebolo možné dosiahnuť opatreniami menšieho rozsahu (254). V danom prípade oslobodenie príjmov z účastí uplatnené na príjem poberaný spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF, ktorý z ekonomického hľadiska zodpovedá príjmom, ktoré si ako náklady (prirážky z úveru ZORA) odpočítali LNG Supply a GSTM, nemožno v žiadnom prípade považovať za primerané na dosiahnutie zamedzenia dvojitému ekonomickému zdaňovaniu a ani za prispievajúce k zásade daňovej rovnosti. Je to skôr naopak: napadnuté opatrenia umožňujú spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, ako aj Engie ako skupine využiť dvojité nezdanenie. Uplatnenie oslobodenia od dane teda v danom prípade prekračuje hranice toho, čo je potrebné a primerané na dosiahnutie sledovaného cieľa.

254

| (234) | V tejto súvislosti treba podľa Súdneho dvora dozerať na dodržiavanie požiadavky súladu poskytnutého zvýhodnenia nielen s charakteristikami vlastnými dotknutému daňovému systému, ale aj s uplatnením tohto systému (255). V danom prípade je daňová výhoda poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk v rozpore nielen s cieľmi oslobodenia príjmov z účastí, ale tiež s logikou systému, do ktorého sa táto schéma začleňuje, ktorá spočíva v zdaňovaní všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku (256). |
| --- | --- |

(234)

V tejto súvislosti treba podľa Súdneho dvora dozerať na dodržiavanie požiadavky súladu poskytnutého zvýhodnenia nielen s charakteristikami vlastnými dotknutému daňovému systému, ale aj s uplatnením tohto systému (255). V danom prípade je daňová výhoda poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk v rozpore nielen s cieľmi oslobodenia príjmov z účastí, ale tiež s logikou systému, do ktorého sa táto schéma začleňuje, ktorá spočíva v zdaňovaní všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku (256).

255

256

| (235) | V konečnom dôsledku daňovú výhodu poskytnutú spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF nemožno odôvodniť povahou a logikou systému. |
| --- | --- |

(235)

V konečnom dôsledku daňovú výhodu poskytnutú spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF nemožno odôvodniť povahou a logikou systému.

6.2.4.   ZÁVER O SELEKTÍVNEJ VÝHODE NA ÚROVNI SPOLOČNOSTI LNG HOLDING A SPOLOČNOSTI CEF

| 236. | Vzhľadom na všetky vyššie uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF na základe dotknutých záväzných stanovísk je selektívna. |
| --- | --- |

236.

Vzhľadom na všetky vyššie uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že výhoda poskytnutá spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF na základe dotknutých záväzných stanovísk je selektívna.

6.3.   DOKÁZANIE SELEKTÍVNEJ VÝHODY NA ZÁKLADE ANALÝZY ÚČINKOV ZDAŇOVANIA NA ÚROVNI SKUPINY

DOKÁZANIE SELEKTÍVNEJ VÝHODY NA ZÁKLADE ANALÝZY ÚČINKOV ZDAŇOVANIA NA ÚROVNI SKUPINY

| (237) | Bez toho, aby bol dotknutý záver uvedený v odôvodnení 236, analýza účinkov dotknutých záväzných stanovísk na úrovni skupiny a nielen na úrovni jednotlivých právnych subjektov vedie k tomu istému záveru: režim zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk poskytuje spoločnosti Engie selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(237)

Bez toho, aby bol dotknutý záver uvedený v odôvodnení 236, analýza účinkov dotknutých záväzných stanovísk na úrovni skupiny a nielen na úrovni jednotlivých právnych subjektov vedie k tomu istému záveru: režim zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk poskytuje spoločnosti Engie selektívnu výhodu.

| (238) | V tejto súvislosti spoločnosť Engie tvrdí, že selektívnosť daňových opatrení možno posúdiť len na úrovni jednotlivých daňových poplatníkov a nie na úrovni skupiny, a odvoláva sa na rozhodnutia Komisie vo veci FIAT (257) a vo veci groepsrentebox (258). |
| --- | --- |

(238)

V tejto súvislosti spoločnosť Engie tvrdí, že selektívnosť daňových opatrení možno posúdiť len na úrovni jednotlivých daňových poplatníkov a nie na úrovni skupiny, a odvoláva sa na rozhodnutia Komisie vo veci FIAT (257) a vo veci groepsrentebox (258).

FIAT

257

groepsrentebox

258

| (239) | V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že podľa daňových priznaní, ktoré predložilo Luxembursko, subjekty GSTM, EIL, LNG Supply, LNG Luxembourg a LNG Holding od roku 2015 vytvorili so spoločnosťou CEF na účely luxemburského daňového systému daňovú jednotku a že CEF plnila funkciu materskej spoločnosti tejto jednotky (259). Podľa luxemburského daňového práva tieto spoločnosti neboli teda od roku 2015 považované za samostatné subjekty, ale platili svoje dane na konsolidovanej báze, t. j. akoby predstavovali jediného daňového poplatníka (260). Komisia dospela k záveru, že táto okolnosť by jej stačila na zdôvodnenie kombinovaného posudzovania prinajmenšom od roku 2015. |
| --- | --- |

(239)

V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že podľa daňových priznaní, ktoré predložilo Luxembursko, subjekty GSTM, EIL, LNG Supply, LNG Luxembourg a LNG Holding od roku 2015 vytvorili so spoločnosťou CEF na účely luxemburského daňového systému daňovú jednotku a že CEF plnila funkciu materskej spoločnosti tejto jednotky (259). Podľa luxemburského daňového práva tieto spoločnosti neboli teda od roku 2015 považované za samostatné subjekty, ale platili svoje dane na konsolidovanej báze, t. j. akoby predstavovali jediného daňového poplatníka (260). Komisia dospela k záveru, že táto okolnosť by jej stačila na zdôvodnenie kombinovaného posudzovania prinajmenšom od roku 2015.

259

260

| (240) | V každom prípade, aj keby tieto subjekty nepredstavovali jednu daňovú jednotku, tvrdenie spoločnosti Engie by nebolo možné prijať. Ako sa opäť bude uvádzať v oddiele 6.6, aj zo znenia článku 107 Zmluvy vyplýva, že sa na základe pravidiel poskytovania štátnej pomoci analyzujú ekonomické účinky štátnych opatrení vo vzťahu k „podnikom“, a nie vo vzťahu k jednotlivým právnym subjektom. Pojem podnik sa musí chápať ako označenie hospodárskej jednotky, aj keď túto jednotku tvorí viacero právnických osôb (261). S cieľom určiť, či niekoľko subjektov tvorí hospodársku jednotku, Súdny dvor skúma, či existuje kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske alebo organizačné prepojenia (262). V danom prípade GSTM, EIL, LNG Supply, LNG Luxembourg a LNG Holding sú úplne kontrolované spoločnosťou CEF, ktorú kontroluje spoločnosť Engie S.A. Preto treba usudzovať, že všetky tieto subjekty sú súčasťou jedného podniku. |
| --- | --- |

(240)

V každom prípade, aj keby tieto subjekty nepredstavovali jednu daňovú jednotku, tvrdenie spoločnosti Engie by nebolo možné prijať. Ako sa opäť bude uvádzať v oddiele 6.6, aj zo znenia článku 107 Zmluvy vyplýva, že sa na základe pravidiel poskytovania štátnej pomoci analyzujú ekonomické účinky štátnych opatrení vo vzťahu k „podnikom“, a nie vo vzťahu k jednotlivým právnym subjektom. Pojem podnik sa musí chápať ako označenie hospodárskej jednotky, aj keď túto jednotku tvorí viacero právnických osôb (261). S cieľom určiť, či niekoľko subjektov tvorí hospodársku jednotku, Súdny dvor skúma, či existuje kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske alebo organizačné prepojenia (262). V danom prípade GSTM, EIL, LNG Supply, LNG Luxembourg a LNG Holding sú úplne kontrolované spoločnosťou CEF, ktorú kontroluje spoločnosť Engie S.A. Preto treba usudzovať, že všetky tieto subjekty sú súčasťou jedného podniku.

261

262

| (241) | Výhoda poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk navyše spočíva v uplatnení oslobodenia príjmov z účastí na príjem na úrovni holdingových spoločností, ktorý z ekonomického hľadiska zodpovedá sumám, ktoré si ako náklady (prirážky z úveru RORA) odpočítali dcérske spoločnosti. Na určenie existencie výhody je preto logické tiež preskúmať kombinované účinky daňových opatrení na obidvoch úrovniach. Skutočnosť, že luxemburský zákon o dani z príjmu sa týka jednotlivých subjektov, nespochybňuje tento záver. Komisia v skutočnosti poznamenáva, že žiadosti o záväzné stanovisko, ktoré predložil daňový poradca, sa týkajú zdaňovania všetkých právnych subjektov skupiny Engie zapojených do transakcií a že tieto subjekty podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. |
| --- | --- |

(241)

Výhoda poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk navyše spočíva v uplatnení oslobodenia príjmov z účastí na príjem na úrovni holdingových spoločností, ktorý z ekonomického hľadiska zodpovedá sumám, ktoré si ako náklady (prirážky z úveru RORA) odpočítali dcérske spoločnosti. Na určenie existencie výhody je preto logické tiež preskúmať kombinované účinky daňových opatrení na obidvoch úrovniach. Skutočnosť, že luxemburský zákon o dani z príjmu sa týka jednotlivých subjektov, nespochybňuje tento záver. Komisia v skutočnosti poznamenáva, že žiadosti o záväzné stanovisko, ktoré predložil daňový poradca, sa týkajú zdaňovania všetkých právnych subjektov skupiny Engie zapojených do transakcií a že tieto subjekty podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku.

všetkých právnych subjektov skupiny Engie zapojených do transakcií

| (242) | Táto okolnosť má za následok, že sa uvedený prípad odlišuje od prípadu groepsrentebox a od prípadu FIAT. V prípade groepsrentebox Komisia rozhodla o posúdení režimu na individuálnej úrovni, pretože sa predmetné opatrenie uplatnilo na jednotlivé subjekty (263). Rovnako v prípade FIAT sa opatrenie (záväzné stanovisko) týkalo výlučne zdaniteľného zisku individuálneho právneho subjektu, zatiaľ čo partneri transakcie sídlili v inom členskom štáte. Akékoľvek zníženie daňových príjmov, ktoré v tomto prípade predstavuje základ zvýhodnenia, sa preto nutne zakladalo na výsledkoch subjektu so sídlom v Luxembursku a nemala sa brať do úvahy možnosť, že vplyv na úrovni iných spoločností skupiny FIAT bude neutrálny z dôvodu zaobchádzania v inom členskom štáte (264). |
| --- | --- |

(242)

Táto okolnosť má za následok, že sa uvedený prípad odlišuje od prípadu groepsrentebox a od prípadu FIAT. V prípade groepsrentebox Komisia rozhodla o posúdení režimu na individuálnej úrovni, pretože sa predmetné opatrenie uplatnilo na jednotlivé subjekty (263). Rovnako v prípade FIAT sa opatrenie (záväzné stanovisko) týkalo výlučne zdaniteľného zisku individuálneho právneho subjektu, zatiaľ čo partneri transakcie sídlili v inom členskom štáte. Akékoľvek zníženie daňových príjmov, ktoré v tomto prípade predstavuje základ zvýhodnenia, sa preto nutne zakladalo na výsledkoch subjektu so sídlom v Luxembursku a nemala sa brať do úvahy možnosť, že vplyv na úrovni iných spoločností skupiny FIAT bude neutrálny z dôvodu zaobchádzania v inom členskom štáte (264).

groepsrentebox

FIAT

groepsrentebox

263

FIAT

výlučne zdaniteľného zisku individuálneho právneho subjektu

264

| (243) | V danom prípade naopak účinok opatrenia (nezdanenie určitej časti ziskov dosiahnutých určitými subjektami v Luxembursku) vyplýva z kombinovaného uplatnenia oslobodenia a odpočtu na úrovni jednotlivých subjektov skupiny, pričom všetky tieto subjekty majú daňové sídlo v Luxembursku. Analýza kombinovaného účinku záväzných stanovísk na úrovni skupiny Engie v Luxembursku je teda v plnom rozsahu vhodná na posúdenie výsledku daňového zaobchádzania. |
| --- | --- |

(243)

V danom prípade naopak účinok opatrenia (nezdanenie určitej časti ziskov dosiahnutých určitými subjektami v Luxembursku) vyplýva z kombinovaného uplatnenia oslobodenia a odpočtu na úrovni jednotlivých subjektov skupiny, pričom všetky tieto subjekty majú daňové sídlo v Luxembursku. Analýza kombinovaného účinku záväzných stanovísk na úrovni skupiny Engie v Luxembursku je teda v plnom rozsahu vhodná na posúdenie výsledku daňového zaobchádzania.

| (244) | Komisia v každom prípade pripomína, že nie je viazaná svojou rozhodovacou praxou. Každé potenciálne opatrenie pomoci sa musí posudzovať na základe jeho vlastných charakteristík a objektívnych kritérií vymedzených v článku 107 ods. 1 Zmluvy, takže aj keby sa musela stanoviť existencia protichodnej rozhodovacej praxe, táto prax sa nemôže dotknúť platnosti záverov tohto rozhodnutia (265). |
| --- | --- |

(244)

Komisia v každom prípade pripomína, že nie je viazaná svojou rozhodovacou praxou. Každé potenciálne opatrenie pomoci sa musí posudzovať na základe jeho vlastných charakteristík a objektívnych kritérií vymedzených v článku 107 ods. 1 Zmluvy, takže aj keby sa musela stanoviť existencia protichodnej rozhodovacej praxe, táto prax sa nemôže dotknúť platnosti záverov tohto rozhodnutia (265).

265

6.3.1.   REFERENČNÝ SYSTÉM

| (245) | Ako sa uvádza v oddiele 6.2.1.1, v danom prípade platný referenčný systém prestavuje luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého cieľom je zdaňovanie ziskov všetkých spoločnosti, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. Zdaniteľné zisky sa počítajú na základe dosiahnutých účtovaných ziskov daňových poplatníkov (zásada zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie). Tento cieľ sa uplatňuje na všetky spoločnosti, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. |
| --- | --- |

(245)

Ako sa uvádza v oddiele 6.2.1.1, v danom prípade platný referenčný systém prestavuje luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého cieľom je zdaňovanie ziskov všetkých spoločnosti, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. Zdaniteľné zisky sa počítajú na základe dosiahnutých účtovaných ziskov daňových poplatníkov (zásada zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie). Tento cieľ sa uplatňuje na všetky spoločnosti, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku.

| (246) | Transakcie uvedené v dotknutých záväzných stanoviskách sú vnútroskupinové transakcie spočívajúce v prvom rade v prevode určitých aktív dcérskym spoločnostiam skupiny Engie, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku, a v druhom rade vo financovaní týchto prevodov holdingovými spoločnosťami, ktoré takisto podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku (266). |
| --- | --- |

(246)

Transakcie uvedené v dotknutých záväzných stanoviskách sú vnútroskupinové transakcie spočívajúce v prvom rade v prevode určitých aktív dcérskym spoločnostiam skupiny Engie, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku, a v druhom rade vo financovaní týchto prevodov holdingovými spoločnosťami, ktoré takisto podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku (266).

266

| (247) | Berúc do úvahy skutočnosť, že systém zdaňovania týchto vnútroskupinových transakcií sa má posudzovať vzhľadom na luxemburský systém zdaňovania spoločností a s cieľom stanoviť, či daňové zaobchádzanie poskytnuté spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje výnimku z referenčného systému, Komisia obmedzí svoju analýzu na porovnanie s inými vnútroskupinovými finančnými transakciami rovnakého druhu a následne posúdi pravidlá luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorými sa upravujú vnútroskupinové finančné transakcie medzi subjektami skupiny, ktoré sídlia v Luxembursku. |
| --- | --- |

(247)

Berúc do úvahy skutočnosť, že systém zdaňovania týchto vnútroskupinových transakcií sa má posudzovať vzhľadom na luxemburský systém zdaňovania spoločností a s cieľom stanoviť, či daňové zaobchádzanie poskytnuté spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje výnimku z referenčného systému, Komisia obmedzí svoju analýzu na porovnanie s inými vnútroskupinovými finančnými transakciami rovnakého druhu a následne posúdi pravidlá luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorými sa upravujú vnútroskupinové finančné transakcie medzi subjektami skupiny, ktoré sídlia v Luxembursku.

| (248) | Komisia preukáže, že podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností vyplatenie odmeny v rámci finančnej transakcie (267) medzi dvomi subjektami skupiny, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku, nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku bez ohľadu na povahu použitých finančných prostriedkov alebo výšku odmeny. V tejto súvislosti treba rozumieť pod
  „kombinovaným zdaniteľným príjmom“
  sumu zdaniteľných príjmov všetkých subjektov skupiny zapojených do vnútroskupinovej finančnej transakcie, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. |
| --- | --- |

(248)

Komisia preukáže, že podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností vyplatenie odmeny v rámci finančnej transakcie (267) medzi dvomi subjektami skupiny, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku, nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku bez ohľadu na povahu použitých finančných prostriedkov alebo výšku odmeny. V tejto súvislosti treba rozumieť pod
  „kombinovaným zdaniteľným príjmom“
  sumu zdaniteľných príjmov všetkých subjektov skupiny zapojených do vnútroskupinovej finančnej transakcie, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku.

267

„kombinovaným zdaniteľným príjmom“

| (249) | Podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností možno finančné prostriedky rozdeliť na dve kategórie: na jednej strane nástroje predstavujúce účasť, ako sú akcie, príjmy ktorých možno oslobodiť podľa článku 166 zákona LIR (ďalej len „účasti“), a na druhej strane iné nástroje a zmluvy, na príjmy ktorých nemožno uplatniť toto oslobodenie (ďalej len „nástroje, ktoré nepredstavujú účasti“). |
| --- | --- |

(249)

Podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností možno finančné prostriedky rozdeliť na dve kategórie: na jednej strane nástroje predstavujúce účasť, ako sú akcie, príjmy ktorých možno oslobodiť podľa článku 166 zákona LIR (ďalej len „účasti“), a na druhej strane iné nástroje a zmluvy, na príjmy ktorých nemožno uplatniť toto oslobodenie (ďalej len „nástroje, ktoré nepredstavujú účasti“).

| (250) | Pokiaľ ide o nástroje, ktoré nepredstavujú účasti, podľa luxemburských a medzinárodných účtovných zásad (268) sa výplata odmeny (ako zaplatenie úrokov za úver) vykazuje v účtovníctve dlžníka ako náklad. V tom istom okamihu sa rovnaká suma zaúčtuje ako príjem u veriteľa. |
| --- | --- |

(250)

Pokiaľ ide o nástroje, ktoré nepredstavujú účasti, podľa luxemburských a medzinárodných účtovných zásad (268) sa výplata odmeny (ako zaplatenie úrokov za úver) vykazuje v účtovníctve dlžníka ako náklad. V tom istom okamihu sa rovnaká suma zaúčtuje ako príjem u veriteľa.

nástroje, ktoré nepredstavujú účasti

268

| (251) | Pokiaľ ide o zdaňovanie, podľa zásady zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie (269) sú príjmy zaúčtované veriteľom v zásade nezdaniteľné, zatiaľ čo náklady zaúčtované dlžníkom sú v zásade odpočítateľné. Výplata odmeny na základe nástroja, ktorý nepredstavuje účasť, preto nevedie k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku v porovnaní s kombinovaným zdaniteľným príjmom pred touto výplatou (270). |
| --- | --- |

(251)

Pokiaľ ide o zdaňovanie, podľa zásady zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie (269) sú príjmy zaúčtované veriteľom v zásade nezdaniteľné, zatiaľ čo náklady zaúčtované dlžníkom sú v zásade odpočítateľné. Výplata odmeny na základe nástroja, ktorý nepredstavuje účasť, preto nevedie k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku v porovnaní s kombinovaným zdaniteľným príjmom pred touto výplatou (270).

269

270

| (252) | V prípade účastí, ako sú akcie, výplata odmeny má formu prerozdelených ziskov. Z účtovného hľadiska prerozdelené sumy zaúčtuje príjemca (subjekt, ktorý drží účasť) ako príjem. Podľa definície však prerozdelené sumy budú súčasťou ziskov distribútorského subjektu, inak povedané, nezaúčtujú sa ako náklad (271). |
| --- | --- |

(252)

V prípade účastí, ako sú akcie, výplata odmeny má formu prerozdelených ziskov. Z účtovného hľadiska prerozdelené sumy zaúčtuje príjemca (subjekt, ktorý drží účasť) ako príjem. Podľa definície však prerozdelené sumy budú súčasťou ziskov distribútorského subjektu, inak povedané, nezaúčtujú sa ako náklad (271).

účastí

271

| (253) | Pokiaľ ide o zdaňovanie, ako sa uvádza v odôvodnení 201 a odôvodnení 202, podľa článku 164 prvého pododseku a druhého pododseku zákona LIR distribútorský subjekt nemôže odpočítať prerozdelené zisky zo svojho zdaniteľného príjmu. Navyše podľa zásady zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie má príjemca tiež zahrnúť do svojho zdaniteľného príjmu prerozdelené zisky. To znamená, že prerozdelenie ziskov vedie k dvojitému ekonomickému zdaňovaniu, pokiaľ sa naň neuplatní oslobodenie príjmov podľa článku 166 zákona LIR (272). Prerozdelenie ziskov vyplývajúce z účasti preto nevedie k zníženiu kombinovaného zdaniteľného zisku skupiny v Luxembursku v porovnaní so situáciou, aká bola pred prerozdelením. |
| --- | --- |

(253)

Pokiaľ ide o zdaňovanie, ako sa uvádza v odôvodnení 201 a odôvodnení 202, podľa článku 164 prvého pododseku a druhého pododseku zákona LIR distribútorský subjekt nemôže odpočítať prerozdelené zisky zo svojho zdaniteľného príjmu. Navyše podľa zásady zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie má príjemca tiež zahrnúť do svojho zdaniteľného príjmu prerozdelené zisky. To znamená, že prerozdelenie ziskov vedie k dvojitému ekonomickému zdaňovaniu, pokiaľ sa naň neuplatní oslobodenie príjmov podľa článku 166 zákona LIR (272). Prerozdelenie ziskov vyplývajúce z účasti preto nevedie k zníženiu kombinovaného zdaniteľného zisku skupiny v Luxembursku v porovnaní so situáciou, aká bola pred prerozdelením.

272

| (254) | V konečnom dôsledku podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností vyplatenie odmeny v rámci vnútroskupinovej finančnej transakcie medzi subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku, či už prostredníctvom účasti alebo nástroja, ktorý nepredstavuje účasť, nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku. |
| --- | --- |

(254)

V konečnom dôsledku podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností vyplatenie odmeny v rámci vnútroskupinovej finančnej transakcie medzi subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku, či už prostredníctvom účasti alebo nástroja, ktorý nepredstavuje účasť, nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku.

| (255) | Luxembursko tvrdí, že v definícii referenčného systému sa Komisia má nutne odvolať na ustanovenia zákona. V tejto súvislosti tvrdí, že zásada, podľa ktorej vyplatenie odmeny (alebo prerozdelených ziskov) spojené s vnútroskupinovou finančnou transakciou medzi subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku, nie je stanovená v zákone. |
| --- | --- |

(255)

Luxembursko tvrdí, že v definícii referenčného systému sa Komisia má nutne odvolať na ustanovenia zákona. V tejto súvislosti tvrdí, že zásada, podľa ktorej vyplatenie odmeny (alebo prerozdelených ziskov) spojené s vnútroskupinovou finančnou transakciou medzi subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku, nie je stanovená v zákone.

| (256) | Komisia po prvé pripomína, že v rozpore s tým, čo tvrdí Luxembursko, cieľ luxemburského daňového systému (zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku) sa stanovuje v zákone, ako sa uvádza v odôvodneniach 171 až 176. Zásadu, podľa ktorej vyplatenie odmeny spojené s vnútroskupinovou finančnou transakciou medzi subjektami, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku, nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny, možno priamo vyvodiť z tohto cieľa. Ak by v skutočnosti vyplatenie odmeny mohlo viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku v porovnaní so zdaniteľným príjmom pred vyplatením, časť ziskov veriteľa a/alebo dlžníka by unikla zdaneniu, keďže by nebola zahrnutá v žiadnom zdaniteľnom príjme. Táto situácia by bola zjavne v rozpore s cieľom systému. Takáto možnosť by navyše spôsobila, že by sa luxemburský daňový systém vo svojej podstate stal diskriminačným, pretože by umožnil spoločnostiam, ktoré sú súčasťou skupiny, vylúčiť časť ich ziskov zo zdaniteľného príjmu, čo je možnosť, ktorá sa nezávislým spoločnostiam neposkytuje. |
| --- | --- |

(256)

Komisia po prvé pripomína, že v rozpore s tým, čo tvrdí Luxembursko, cieľ luxemburského daňového systému (zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku) sa stanovuje v zákone, ako sa uvádza v odôvodneniach 171 až 176. Zásadu, podľa ktorej vyplatenie odmeny spojené s vnútroskupinovou finančnou transakciou medzi subjektami, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku, nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny, možno priamo vyvodiť z tohto cieľa. Ak by v skutočnosti vyplatenie odmeny mohlo viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku v porovnaní so zdaniteľným príjmom pred vyplatením, časť ziskov veriteľa a/alebo dlžníka by unikla zdaneniu, keďže by nebola zahrnutá v žiadnom zdaniteľnom príjme. Táto situácia by bola zjavne v rozpore s cieľom systému. Takáto možnosť by navyše spôsobila, že by sa luxemburský daňový systém vo svojej podstate stal diskriminačným, pretože by umožnil spoločnostiam, ktoré sú súčasťou skupiny, vylúčiť časť ich ziskov zo zdaniteľného príjmu, čo je možnosť, ktorá sa nezávislým spoločnostiam neposkytuje.

| (257) | Po druhé, hoci sa v zákone LIR výslovne neuvádzajú finančné transakcie alebo ich odmena, uvádza sa v ňom jasne a jednoznačne spôsob, ako by sa mala odmena zdaňovať pre každú kategóriu finančného nástroja. V odôvodneniach 249 až 254 Komisia preukázala na základe luxemburského daňového práva, že vyplatenie odmeny spojenej s vnútroskupinovou finančnou transakciou medzi subjektami, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku, nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu. |
| --- | --- |

(257)

Po druhé, hoci sa v zákone LIR výslovne neuvádzajú finančné transakcie alebo ich odmena, uvádza sa v ňom jasne a jednoznačne spôsob, ako by sa mala odmena zdaňovať pre každú kategóriu finančného nástroja. V odôvodneniach 249 až 254 Komisia preukázala na základe luxemburského daňového práva, že vyplatenie odmeny spojenej s vnútroskupinovou finančnou transakciou medzi subjektami, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku, nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu.

6.3.2.   POROVNATEĽNOSŤ SO SKUPINAMI PODNIKOV, KTORÉ VYKONÁVAJÚ VNÚTROSKUPINOVÉ FINANČNÉ TRANSAKCIE MEDZI SUBJEKTAMI SO SÍDLOM V LUXEMBURSKU

| (258) | Komisia dospela k záveru, že všetky skupiny podnikov, ktoré vykonávajú vnútroskupinové finančné transakcie medzi subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku, sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako Engie, a to nezávisle od povahy použitého finančného nástroja. V oddiele 6.3.1 sa uvádzalo, že cieľom daňového systému je zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. |
| --- | --- |

(258)

Komisia dospela k záveru, že všetky skupiny podnikov, ktoré vykonávajú vnútroskupinové finančné transakcie medzi subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku, sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako Engie, a to nezávisle od povahy použitého finančného nástroja. V oddiele 6.3.1 sa uvádzalo, že cieľom daňového systému je zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku.

| (259) | Podľa tejto zásady všetky skupiny podnikov, ktoré vykonávajú vnútroskupinové finančné transakcie medzi subjektami skupiny so sídlom v Luxembursku, sú nutne porovnateľné, keďže vybratý finančný nástroj a výška odmeny za financovanie nesúvisia s touto zásadou (273). |
| --- | --- |

(259)

Podľa tejto zásady všetky skupiny podnikov, ktoré vykonávajú vnútroskupinové finančné transakcie medzi subjektami skupiny so sídlom v Luxembursku, sú nutne porovnateľné, keďže vybratý finančný nástroj a výška odmeny za financovanie nesúvisia s touto zásadou (273).

273

| (260) | Druh vybratého nástroja na financovanie by mohol mať vplyv na druh odmeny, na dátumy a podmienky vyplatenia tejto odmeny, ako aj na práva priznané „veriteľovi“ alebo „dlžníkovi“ nástroja. Napríklad v prípade kmeňových akcií, ktoré sú nástrojmi, ktoré predstavujú účasť, má odmena formu prerozdelenia ziskov, ktorých výšku a podmienky určujú riadiace orgány emitenta týchto akcií. Navyše neexistuje žiadna povinnosť splatiť sumu financovania. Kmeňovými akciami možno tiež priznať hlasovacie právo počas valného zhromaždenia a právo nechať sa zastupovať v správnej rade, dozornej rade alebo v iných orgánoch spoločnosti. Naopak v prípade nástrojov, ktoré nepredstavujú účasti, ako sú úvery, podmienky a výška odmeny (úroky), stanovujú obidve strany v zmluve a veriteľ v zásade nemá žiadne právo zúčastniť sa na riadení dlžníka, ani ho akýmkoľvek spôsobom kontrolovať. Navyše existuje zmluvná povinnosť splatiť nominálnu hodnotu úveru. |
| --- | --- |

(260)

Druh vybratého nástroja na financovanie by mohol mať vplyv na druh odmeny, na dátumy a podmienky vyplatenia tejto odmeny, ako aj na práva priznané „veriteľovi“ alebo „dlžníkovi“ nástroja. Napríklad v prípade kmeňových akcií, ktoré sú nástrojmi, ktoré predstavujú účasť, má odmena formu prerozdelenia ziskov, ktorých výšku a podmienky určujú riadiace orgány emitenta týchto akcií. Navyše neexistuje žiadna povinnosť splatiť sumu financovania. Kmeňovými akciami možno tiež priznať hlasovacie právo počas valného zhromaždenia a právo nechať sa zastupovať v správnej rade, dozornej rade alebo v iných orgánoch spoločnosti. Naopak v prípade nástrojov, ktoré nepredstavujú účasti, ako sú úvery, podmienky a výška odmeny (úroky), stanovujú obidve strany v zmluve a veriteľ v zásade nemá žiadne právo zúčastniť sa na riadení dlžníka, ani ho akýmkoľvek spôsobom kontrolovať. Navyše existuje zmluvná povinnosť splatiť nominálnu hodnotu úveru.

| (261) | Komisia dospela k záveru, že žiadny z týchto rozdielov žiadnym spôsobom neovplyvňuje základnú zásadu, podľa ktorej, podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností, všetky zisky dosiahnuté spoločnosťami sa majú zdaniť, a preto vyplatenie odmeny za vnútroskupinové finančné transakcie medzi spoločnosťami so sídlom v Luxembursku nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku. Podľa tejto zásady uprednostnenie daného finančného nástroja pred iným nevedie k menej porovnateľnej situácii podniku. |
| --- | --- |

(261)

Komisia dospela k záveru, že žiadny z týchto rozdielov žiadnym spôsobom neovplyvňuje základnú zásadu, podľa ktorej, podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností, všetky zisky dosiahnuté spoločnosťami sa majú zdaniť, a preto vyplatenie odmeny za vnútroskupinové finančné transakcie medzi spoločnosťami so sídlom v Luxembursku nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku. Podľa tejto zásady uprednostnenie daného finančného nástroja pred iným nevedie k menej porovnateľnej situácii podniku.

| (262) | Pokiaľ ide o nástroje, ktoré predstavujú účasť, ako sú akcie, už bolo vysvetlené v oddiele 6.3.1, že podľa článku 164 prvého pododseku a druhého pododseku zákona LIR by sa prerozdelené zisky mali zahrnúť prinajmenšom do zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu, a teda aj zdaniť. V prípade nástrojov, ktoré nepredstavujú účasti, ako sú úvery, úroky vyplatené dlžníkom sa odpočítajú zo zdaniteľného príjmu dlžníka, ale ako zdaniteľný príjem sa zahŕňajú do celkového zdaniteľného príjmu veriteľa. Napriek rozdielom na úrovni podmienok odmeny a splatenia financovania, ako aj práv a povinností strán, preto v obidvoch prípadoch vyplatenie odmeny nevedie k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu spoločností, ktoré sa na transakcii zúčastnili. |
| --- | --- |

(262)

Pokiaľ ide o nástroje, ktoré predstavujú účasť, ako sú akcie, už bolo vysvetlené v oddiele 6.3.1, že podľa článku 164 prvého pododseku a druhého pododseku zákona LIR by sa prerozdelené zisky mali zahrnúť prinajmenšom do zdaniteľného príjmu distribútorského subjektu, a teda aj zdaniť. V prípade nástrojov, ktoré nepredstavujú účasti, ako sú úvery, úroky vyplatené dlžníkom sa odpočítajú zo zdaniteľného príjmu dlžníka, ale ako zdaniteľný príjem sa zahŕňajú do celkového zdaniteľného príjmu veriteľa. Napriek rozdielom na úrovni podmienok odmeny a splatenia financovania, ako aj práv a povinností strán, preto v obidvoch prípadoch vyplatenie odmeny nevedie k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu spoločností, ktoré sa na transakcii zúčastnili.

| (263) | Komisia dospela k záveru, že tvrdenia predložené Luxemburskom, podľa ktorých štruktúra implementovaná spoločnosťou Engie prináša viac flexibility než priama transakcia medzi holdingovými spoločnosťami a dcérskymi pobočkami a umožňuje spoločnosti Engie financovať nadobudnuté činnosti, pričom obmedzuje rizikový profil dcérskych spoločností (274), sú nepoužiteľné, pretože žiadny z týchto dôvodov nesúvisí so zásadou, podľa ktorej podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností vyplatenie odmeny za vnútroskupinové finančné transakcie medzi spoločnosťami so sídlom v Luxembursku nemôže viesť k zníženiu súhrnného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku. |
| --- | --- |

(263)

Komisia dospela k záveru, že tvrdenia predložené Luxemburskom, podľa ktorých štruktúra implementovaná spoločnosťou Engie prináša viac flexibility než priama transakcia medzi holdingovými spoločnosťami a dcérskymi pobočkami a umožňuje spoločnosti Engie financovať nadobudnuté činnosti, pričom obmedzuje rizikový profil dcérskych spoločností (274), sú nepoužiteľné, pretože žiadny z týchto dôvodov nesúvisí so zásadou, podľa ktorej podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností vyplatenie odmeny za vnútroskupinové finančné transakcie medzi spoločnosťami so sídlom v Luxembursku nemôže viesť k zníženiu súhrnného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku.

274

| (264) | Preto možno dospieť k záveru, že všetky skupiny podnikov, ktoré vykonávajú vnútroskupinové finančné transakcie medzi spoločnosťami s daňovým sídlom v Luxembursku, sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť Engie. Zásah veriteľov do štruktúr, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, nemá vplyv na tento záver, keďže veritelia majú tiež sídlo v Luxembursku a cieľom týchto štruktúr je financovať prevod aktív, ako to pripúšťa Luxembursko aj spoločnosť Engie. |
| --- | --- |

(264)

Preto možno dospieť k záveru, že všetky skupiny podnikov, ktoré vykonávajú vnútroskupinové finančné transakcie medzi spoločnosťami s daňovým sídlom v Luxembursku, sa nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť Engie. Zásah veriteľov do štruktúr, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, nemá vplyv na tento záver, keďže veritelia majú tiež sídlo v Luxembursku a cieľom týchto štruktúr je financovať prevod aktív, ako to pripúšťa Luxembursko aj spoločnosť Engie.

6.3.3.   VÝNIMKA Z REFERENČNÉHO RÁMCA, KTORÁ VEDIE K DISKRIMINÁCII

| (265) | Komisia dospela k záveru, že zdaňovanie poskytnuté na základe dotknutých záväzných stanovísk sa odchyľuje od zdaňovania vnútroskupinových finančných transakcií medzi subjektami skupiny so sídlom v Luxembursku podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností. |
| --- | --- |

(265)

Komisia dospela k záveru, že zdaňovanie poskytnuté na základe dotknutých záväzných stanovísk sa odchyľuje od zdaňovania vnútroskupinových finančných transakcií medzi subjektami skupiny so sídlom v Luxembursku podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností.

| (266) | Na jednej strane prirážky z úveru ZORA, keď sú kladné, zaúčtujú dcérske spoločnosti každý rok ako daňovo odpočítateľný náklad. Na druhej strane pri konverzii úveru ZORA LNG akcie spoločnosti LNG Supply – ktoré zahŕňajú prirážky z úveru ZORA – sa ihneď prevedú na spoločnosť LNG Holding podľa forwardovej zmluvy LNG. Preto spoločnosť LNG Holding dostane odmenu za financovanie poskytnuté spoločnosti LNG Supply (ktoré LNG Supply odpočítala zo svojho zdaniteľného príjmu). Spoločnosť LNG Holding však zaúčtuje akcie spoločnosti LNG Supply v nominálnej hodnote úveru ZORA, to znamená bez zahrnutia vymenených prirážok z úveru ZORA. |
| --- | --- |

(266)

Na jednej strane prirážky z úveru ZORA, keď sú kladné, zaúčtujú dcérske spoločnosti každý rok ako daňovo odpočítateľný náklad. Na druhej strane pri konverzii úveru ZORA LNG akcie spoločnosti LNG Supply – ktoré zahŕňajú prirážky z úveru ZORA – sa ihneď prevedú na spoločnosť LNG Holding podľa forwardovej zmluvy LNG. Preto spoločnosť LNG Holding dostane odmenu za financovanie poskytnuté spoločnosti LNG Supply (ktoré LNG Supply odpočítala zo svojho zdaniteľného príjmu). Spoločnosť LNG Holding však zaúčtuje akcie spoločnosti LNG Supply v nominálnej hodnote úveru ZORA, to znamená bez zahrnutia vymenených prirážok z úveru ZORA.

| (267) | Dotknuté záväzné stanoviská preto umožňujú vznik situácie, v ktorej odmena vyplatená spoločnosťou LNG Supply na financovanie, ktoré dostala, a to emisie akcií vo výške rovnajúcej sa výške prirážok z úveru ZORA, vedie k zníženiu zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Supply (vo výške prirážok z úveru ZORA), ktoré sa nekompenzovalo (a nebude kompenzovať v budúcnosti) zvýšením zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Holding (alebo skutočným zvýšením zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Luxembourg). |
| --- | --- |

(267)

Dotknuté záväzné stanoviská preto umožňujú vznik situácie, v ktorej odmena vyplatená spoločnosťou LNG Supply na financovanie, ktoré dostala, a to emisie akcií vo výške rovnajúcej sa výške prirážok z úveru ZORA, vedie k zníženiu zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Supply (vo výške prirážok z úveru ZORA), ktoré sa nekompenzovalo (a nebude kompenzovať v budúcnosti) zvýšením zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Holding (alebo skutočným zvýšením zdaniteľného príjmu spoločnosti LNG Luxembourg).

| (268) | Vyššie uvedené zdôvodnenie majú spoločnosti GSTM, EIL a CEF (275) prebrať primerane. |
| --- | --- |

(268)

Vyššie uvedené zdôvodnenie majú spoločnosti GSTM, EIL a CEF (275) prebrať primerane.

275

| (269) | V skratke, v dotknutých záväzných stanoviskách sa schvaľuje zdaňovanie odmeny vyplatenej spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM na financovanie poskytnuté príslušne spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF, ktoré umožňuje zníženie kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny Engie v Luxembursku. |
| --- | --- |

(269)

V skratke, v dotknutých záväzných stanoviskách sa schvaľuje zdaňovanie odmeny vyplatenej spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM na financovanie poskytnuté príslušne spoločnosťou LNG Holding a spoločnosťou CEF, ktoré umožňuje zníženie kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny Engie v Luxembursku.

| (270) | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že zdaňovanie poskytnuté spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk sa odchyľuje od referenčného systému, a preto pre skupinu Engie predstavuje hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(270)

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že zdaňovanie poskytnuté spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk sa odchyľuje od referenčného systému, a preto pre skupinu Engie predstavuje hospodársku výhodu.

| (271) | Pokiaľ ide o Súdny dvor, posúdenie podmienky selektívnosti pozostáva „v skúmaní, či vylúčenie niektorých subjektov zo získania daňovej výhody pochádzajúcej z opatrenia poskytujúceho výnimku zo spoločného daňového systému predstavuje diskriminačné zaobchádzanie s nimi“ (276). |
| --- | --- |

(271)

Pokiaľ ide o Súdny dvor, posúdenie podmienky selektívnosti pozostáva „v skúmaní, či vylúčenie niektorých subjektov zo získania daňovej výhody pochádzajúcej z opatrenia poskytujúceho výnimku zo spoločného daňového systému predstavuje diskriminačné zaobchádzanie s nimi“ (276).

276

| (272) | Ako sa uvádza v oddiele 6.3.2, všetky skupiny, ktoré sa zúčastnili na vnútroskupinových finančných transakciách medzi spoločnosťami so sídlom v Luxembursku, sa vzhľadom na ciele systému nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť Engie. Tieto skupiny by však nemali prístup k výhode, ktorá sa poskytla spoločnosti Engie, pretože, ako sa uvádza v oddiele 6.3.1, podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností vyplatenie odmeny v rámci finančnej transakcie medzi dvomi subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku, a to bez ohľadu na použitý finančný nástroj alebo zmluvu alebo výšku odmeny. Dotknuté opatrenia preto v súvislosti s týmito subjektami predstavujú diskrimináciu. |
| --- | --- |

(272)

Ako sa uvádza v oddiele 6.3.2, všetky skupiny, ktoré sa zúčastnili na vnútroskupinových finančných transakciách medzi spoločnosťami so sídlom v Luxembursku, sa vzhľadom na ciele systému nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť Engie. Tieto skupiny by však nemali prístup k výhode, ktorá sa poskytla spoločnosti Engie, pretože, ako sa uvádza v oddiele 6.3.1, podľa luxemburského systému zdaňovania spoločností vyplatenie odmeny v rámci finančnej transakcie medzi dvomi subjektami s daňovým sídlom v Luxembursku nemôže viesť k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku, a to bez ohľadu na použitý finančný nástroj alebo zmluvu alebo výšku odmeny. Dotknuté opatrenia preto v súvislosti s týmito subjektami predstavujú diskrimináciu.

| (273) | Preto je výhoda poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk a priori selektívna. |
| --- | --- |

(273)

Preto je výhoda poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk a priori selektívna.

a priori

| (274) | Luxembursko (277) a spoločnosť Engie (278) potvrdzujú, že skupiny podnikov, ktoré používajú ako priamy finančný nástroj úver ZORA medzi dvomi subjektami skupiny so sídlom v Luxembursku, to znamená bez sprostredkovateľského subjektu a bez forwardovej zmluvy, by mali prístup k rovnakej výhode ako spoločnosť Engie, a to k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku, takže by neexistovala žiadna výnimka z referenčného rámca. |
| --- | --- |

(274)

Luxembursko (277) a spoločnosť Engie (278) potvrdzujú, že skupiny podnikov, ktoré používajú ako priamy finančný nástroj úver ZORA medzi dvomi subjektami skupiny so sídlom v Luxembursku, to znamená bez sprostredkovateľského subjektu a bez forwardovej zmluvy, by mali prístup k rovnakej výhode ako spoločnosť Engie, a to k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku, takže by neexistovala žiadna výnimka z referenčného rámca.

277

278

| (275) | Komisia v prvom rade pripomína, že na stanovenie existencie selektívnosti nie je potrebné preukázať, že každý podnik nachádzajúci sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii je vylúčený zo zvýhodnenia, ktoré sa poskytlo príjemcovi opatrenia. Stačí preukázať, ako to už urobila Komisia v odôvodnení 271, že
  „niektoré subjekty“
  , ktoré sa vzhľadom na cieľ systému nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, sú vylúčené zo zvýhodnenia, ktoré sa poskytlo príjemcovi (279). Preto aj keby daná kategória podnikov – skupiny podnikov, ktoré používajú priamy úver ZORA – mohla uplatniť to isté zdaňovanie ako spoločnosť Engie, táto samotná okolnosť by nestačila na prijatie záveru, že výhoda poskytnutá spoločnosti Engie nie je a priori selektívna. |
| --- | --- |

(275)

Komisia v prvom rade pripomína, že na stanovenie existencie selektívnosti nie je potrebné preukázať, že každý podnik nachádzajúci sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii je vylúčený zo zvýhodnenia, ktoré sa poskytlo príjemcovi opatrenia. Stačí preukázať, ako to už urobila Komisia v odôvodnení 271, že
  „niektoré subjekty“
  , ktoré sa vzhľadom na cieľ systému nachádzajú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, sú vylúčené zo zvýhodnenia, ktoré sa poskytlo príjemcovi (279). Preto aj keby daná kategória podnikov – skupiny podnikov, ktoré používajú priamy úver ZORA – mohla uplatniť to isté zdaňovanie ako spoločnosť Engie, táto samotná okolnosť by nestačila na prijatie záveru, že výhoda poskytnutá spoločnosti Engie nie je a priori selektívna.

každý podnik

„niektoré subjekty“

279

a priori

| (276) | V každom prípade Komisia dospela k záveru, že v rozpore s tým, čo tvrdia Luxembursko a spoločnosť Engie, skupina, ktorá používa priamy úver ZORA medzi dvomi subjektami so sídlom v Luxembursku, by nevyužila to isté zdaňovanie ako spoločnosť Engie. |
| --- | --- |

(276)

V každom prípade Komisia dospela k záveru, že v rozpore s tým, čo tvrdia Luxembursko a spoločnosť Engie, skupina, ktorá používa priamy úver ZORA medzi dvomi subjektami so sídlom v Luxembursku, by nevyužila to isté zdaňovanie ako spoločnosť Engie.

| (277) | Tento stav v skutočnosti potvrdili aj daňové priznania predložené Luxemburskom, ktoré dokazujú, že zdaňovanie úveru ZORA sa riadi zdaňovaním akéhokoľvek nástroja, ktorý nepredstavuje účasť (280): dcérske spoločnosti zaúčtovali každý rok rezervy na budúcu platbu prirážok z úveru ZORA ako daňovo odpočítateľné náklady (281) a pri konverzii spoločnosť LNG Luxembourg zaúčtovala prirážky z úveru ZORA ako zdaniteľný príjem (282). |
| --- | --- |

(277)

Tento stav v skutočnosti potvrdili aj daňové priznania predložené Luxemburskom, ktoré dokazujú, že zdaňovanie úveru ZORA sa riadi zdaňovaním akéhokoľvek nástroja, ktorý nepredstavuje účasť (280): dcérske spoločnosti zaúčtovali každý rok rezervy na budúcu platbu prirážok z úveru ZORA ako daňovo odpočítateľné náklady (281) a pri konverzii spoločnosť LNG Luxembourg zaúčtovala prirážky z úveru ZORA ako zdaniteľný príjem (282).

280

281

282

| (278) | Inými slovami ako v prípade akéhokoľvek iného nástroja, ktorý nepredstavuje účasť, vyplatenie odmeny spojenej s úvermi ZORA (a to konverzie prirážok z úveru ZORA) nevedie k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku v porovnaní so zdaniteľným príjmom pred týmto vyplatením (283). |
| --- | --- |

(278)

Inými slovami ako v prípade akéhokoľvek iného nástroja, ktorý nepredstavuje účasť, vyplatenie odmeny spojenej s úvermi ZORA (a to konverzie prirážok z úveru ZORA) nevedie k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v Luxembursku v porovnaní so zdaniteľným príjmom pred týmto vyplatením (283).

283

| (279) | Luxembursko tvrdí (284), že v prípade konverzie priameho úveru ZORA by sa zisky vyplývajúce z vyplatenia odmeny, a to konverzie prirážok z úveru ZORA, nezdaňovali na úrovni veriteľa, ak sa tento rozhodne uplatniť špeciálnu schému stanovenú v článku 22a zákona LIR. Podľa tohto ustanovenia konverzia úveru na účasti na kapitáli spoločnosti nebude viesť k vytvoreniu kapitálových ziskov, a preto žiadna daň z príjmov právnických osôb nebude splatná v okamihu konverzie, ako je to v prípade štruktúr, ktoré zaviedla spoločnosť Engie. |
| --- | --- |

(279)

Luxembursko tvrdí (284), že v prípade konverzie priameho úveru ZORA by sa zisky vyplývajúce z vyplatenia odmeny, a to konverzie prirážok z úveru ZORA, nezdaňovali na úrovni veriteľa, ak sa tento rozhodne uplatniť špeciálnu schému stanovenú v článku 22a zákona LIR. Podľa tohto ustanovenia konverzia úveru na účasti na kapitáli spoločnosti nebude viesť k vytvoreniu kapitálových ziskov, a preto žiadna daň z príjmov právnických osôb nebude splatná v okamihu konverzie, ako je to v prípade štruktúr, ktoré zaviedla spoločnosť Engie.

284

| (280) | Komisia zamietla toto tvrdenie. Článok 22a zákona LIR by neviedol k nezdaňovaniu prirážok z úveru ZORA vymenených za akcie. Po prvé preto, lebo článok 22a zákona LIR by sa neuplatnil na prirážky z úveru ZORA, a po druhé preto, lebo aj keby sa uplatnil, jeho cieľom by nebolo trvalo oslobodiť prirážky z úveru ZORA od dane na úrovni príjemcu. |
| --- | --- |

(280)

Komisia zamietla toto tvrdenie. Článok 22a zákona LIR by neviedol k nezdaňovaniu prirážok z úveru ZORA vymenených za akcie. Po prvé preto, lebo článok 22a zákona LIR by sa neuplatnil na prirážky z úveru ZORA, a po druhé preto, lebo aj keby sa uplatnil, jeho cieľom by nebolo trvalo oslobodiť prirážky z úveru ZORA od dane na úrovni príjemcu.

| (281) | V skutočnosti by sa článok 22a zákona LIR neuplatnil na prirážky z úveru ZORA. V tomto ustanovení sa jasne rozlišuje medzi kapitálovými ziskami vyplývajúcimi z konverzie finančného nástroja na akcie a odmenou z tohto nástroja pred jeho konverziou a výslovne sa uvádza, že na odmenu nemožno uplatniť oslobodenie podľa článku 22a zákona LIR: „v prípade konverzie konvertibilného kapitálového úveru sa kapitálový úrok za prevádzkové účtovné obdobie pred konverziou zdaňuje v čase výmennej transakcie“ (285). Pojmy „konvertibilný kapitálový úver“ a „kapitálový úrok“ nie sú v zákone definované. Podľa Luxemburska však úvery ZORA sú konvertibilnými úvermi. Prirážky z úveru ZORA sa navyše neplatia ročne, ale kumulujú sa v emisnej cene úveru ZORA len v okamihu konverzie, aby bolo možné určiť sumu, ktorá sa má vymeniť za akcie. Neexistuje žiadny rozdiel medzi „kapitálovým úrokom“, ktorý by sa vymenil za akcie v okamihu konverzie úveru a prirážok z úveru ZORA. Pri konverzii je preto časť nových vydaných akcií, ktorá zodpovedá prirážkam z úveru ZORA, nezdaniteľná a mala by sa zahrnúť do zdaniteľného príjmu príjemcu. |
| --- | --- |

(281)

V skutočnosti by sa článok 22a zákona LIR neuplatnil na prirážky z úveru ZORA. V tomto ustanovení sa jasne rozlišuje medzi kapitálovými ziskami vyplývajúcimi z konverzie finančného nástroja na akcie a odmenou z tohto nástroja pred jeho konverziou a výslovne sa uvádza, že na odmenu nemožno uplatniť oslobodenie podľa článku 22a zákona LIR: „v prípade konverzie konvertibilného kapitálového úveru sa kapitálový úrok za prevádzkové účtovné obdobie pred konverziou zdaňuje v čase výmennej transakcie“ (285). Pojmy „konvertibilný kapitálový úver“ a „kapitálový úrok“ nie sú v zákone definované. Podľa Luxemburska však úvery ZORA sú konvertibilnými úvermi. Prirážky z úveru ZORA sa navyše neplatia ročne, ale kumulujú sa v emisnej cene úveru ZORA len v okamihu konverzie, aby bolo možné určiť sumu, ktorá sa má vymeniť za akcie. Neexistuje žiadny rozdiel medzi „kapitálovým úrokom“, ktorý by sa vymenil za akcie v okamihu konverzie úveru a prirážok z úveru ZORA. Pri konverzii je preto časť nových vydaných akcií, ktorá zodpovedá prirážkam z úveru ZORA, nezdaniteľná a mala by sa zahrnúť do zdaniteľného príjmu príjemcu.

zdaňuje v čase výmennej transakcie

285

nezdaniteľná

| (282) | V danom prípade by sa preto oslobodenie podľa článku 22a zákona LIR teoreticky mohlo uplatňovať len na akcie zodpovedajúce nominálnej hodnote úveru ZORA, ale nie na akcie zodpovedajúce prirážkam z úveru ZORA, ktoré by mali byť priamo zahrnuté do zdaniteľného príjmu príjemcu. |
| --- | --- |

(282)

V danom prípade by sa preto oslobodenie podľa článku 22a zákona LIR teoreticky mohlo uplatňovať len na akcie zodpovedajúce nominálnej hodnote úveru ZORA, ale nie na akcie zodpovedajúce prirážkam z úveru ZORA, ktoré by mali byť priamo zahrnuté do zdaniteľného príjmu príjemcu.

nominálnej hodnote úveru ZORA

| (283) | Aj keby sa okrem toho článok 22a zákona LIR uplatňoval na prirážky z úveru ZORA, táto okolnosť by neviedla k trvalému oslobodeniu týchto príjmov. Zo znenia článku 22a štvrtého pododseku zákona LIR totiž jasne vyplýva, že toto ustanovenie umožňuje iba
  „odklad zdanenia“
   (286). Skutočnosť, že jeho cieľom nie je uľahčiť nezdaňovanie, ako to tvrdia Luxembursko a spoločnosť Engie, potvrdzuje aj luxemburská daňová správa vo svojom obežníku z 27. novembra 2002 o uplatňovaní tohto ustanovenia (ďalej len „obežník 22a“) (287). V tomto obežníku sa uvádza, že kapitálové zisky vyplývajúce z konverzie sa iba prevádzajú na aktíva nadobudnuté výmenou (konkrétne akcie), ale v zásade zostanú zdaniteľné pri neskoršej operácii (288). |
| --- | --- |

(283)

Aj keby sa okrem toho článok 22a zákona LIR uplatňoval na prirážky z úveru ZORA, táto okolnosť by neviedla k trvalému oslobodeniu týchto príjmov. Zo znenia článku 22a štvrtého pododseku zákona LIR totiž jasne vyplýva, že toto ustanovenie umožňuje iba
  „odklad zdanenia“
   (286). Skutočnosť, že jeho cieľom nie je uľahčiť nezdaňovanie, ako to tvrdia Luxembursko a spoločnosť Engie, potvrdzuje aj luxemburská daňová správa vo svojom obežníku z 27. novembra 2002 o uplatňovaní tohto ustanovenia (ďalej len „obežník 22a“) (287). V tomto obežníku sa uvádza, že kapitálové zisky vyplývajúce z konverzie sa iba prevádzajú na aktíva nadobudnuté výmenou (konkrétne akcie), ale v zásade zostanú zdaniteľné pri neskoršej operácii (288).

„odklad zdanenia“

286

287

288

| (284) | Na záver Komisia preukázala, že výhoda poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk nie je vzhľadom na cieľ systému prístupná iným podnikom nachádzajúcim sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť Engie. Preto sa táto výhoda má považovať a priori za selektívnu. Skutočnosť, že štruktúra, ktorú implementovala spoločnosť Engie, je v zásade otvorená akejkoľvek skupine v Luxembursku, neovplyvní tento záver. Podľa ustálenej judikatúry je určujúcim faktorom na posúdenie selektívnosti skutočnosť, že sa opatrenie poskytuje výnimku zo všeobecného referenčného rámca, čím vedie k diskriminácii, čo uviedla aj Komisia v tomto oddiele (289). |
| --- | --- |

(284)

Na záver Komisia preukázala, že výhoda poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk nie je vzhľadom na cieľ systému prístupná iným podnikom nachádzajúcim sa v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako spoločnosť Engie. Preto sa táto výhoda má považovať a priori za selektívnu. Skutočnosť, že štruktúra, ktorú implementovala spoločnosť Engie, je v zásade otvorená akejkoľvek skupine v Luxembursku, neovplyvní tento záver. Podľa ustálenej judikatúry je určujúcim faktorom na posúdenie selektívnosti skutočnosť, že sa opatrenie poskytuje výnimku zo všeobecného referenčného rámca, čím vedie k diskriminácii, čo uviedla aj Komisia v tomto oddiele (289).

a priori

289

6.3.4.   NEEXISTENCIA ODÔVODNENIA

| (285) | Ani Luxembursko ani spoločnosť Engie nepredložili možné zdôvodnenie zvýhodneného zaobchádzania schváleného v dotknutých záväzných stanoviskách v prospech spoločnosti Engie. V tejto súvislosti Komisia pripomína, že toto zdôvodnenie prináleží členskému štátu. |
| --- | --- |

(285)

Ani Luxembursko ani spoločnosť Engie nepredložili možné zdôvodnenie zvýhodneného zaobchádzania schváleného v dotknutých záväzných stanoviskách v prospech spoločnosti Engie. V tejto súvislosti Komisia pripomína, že toto zdôvodnenie prináleží členskému štátu.

| (286) | Keďže Luxembursko nepredložilo žiadne zdôvodnenie, Komisia musí prijať záver, že daňovú výhodu poskytnutú spoločnosti Engie nemožno zdôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou tohto systému. |
| --- | --- |

(286)

Keďže Luxembursko nepredložilo žiadne zdôvodnenie, Komisia musí prijať záver, že daňovú výhodu poskytnutú spoločnosti Engie nemožno zdôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou tohto systému.

| (287) | Pokiaľ ide o prípadné zdôvodnenia, ktoré by Luxembursko mohlo hypoteticky predložiť – čo neurobilo – čo sa týka prevencie dvojitého ekonomického zdaňovania, Komisia sa odvoláva na posúdenie, ktoré vykonala v oddiele 6.2.3. |
| --- | --- |

(287)

Pokiaľ ide o prípadné zdôvodnenia, ktoré by Luxembursko mohlo hypoteticky predložiť – čo neurobilo – čo sa týka prevencie dvojitého ekonomického zdaňovania, Komisia sa odvoláva na posúdenie, ktoré vykonala v oddiele 6.2.3.

6.3.5.   ZÁVER O SELEKTÍVNEJ VÝHODE NA ÚROVNI SKUPINY

| (288) | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a bez toho, aby boli dotknuté závery uvedené v oddiele 6.2.4, Komisia dospela k záveru, že daňová výhoda poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk je selektívna. |
| --- | --- |

(288)

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a bez toho, aby boli dotknuté závery uvedené v oddiele 6.2.4, Komisia dospela k záveru, že daňová výhoda poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk je selektívna.

6.4.   SELEKTÍVNA VÝHODA VYPLÝVAJÚCE Z NEUPLATNENIA LUXEMBURSKÝCH DAŇOVÝCH PREDPISOV O ZNEUŽÍVANÍ PRÁVA (ČLÁNOK 6 ZÁKONA StAnpG)

SELEKTÍVNA VÝHODA VYPLÝVAJÚCE Z NEUPLATNENIA LUXEMBURSKÝCH DAŇOVÝCH PREDPISOV O ZNEUŽÍVANÍ PRÁVA (ČLÁNOK 6 ZÁKONA StAnpG)

| (289) | V druhotnej úvahe Komisia rovnako dospela k záveru, že pochybnosti, ktoré vyjadrila v odôvodnení 158 k rozhodnutiu o začatí konania, pokiaľ ide o otázku, či sa nezdanením skupiny Luxembursko odchýlilo od svojich vnútorných pravidiel o zneužívaní práva v daňovej oblasti, sa tiež nerozplynuli. |
| --- | --- |

(289)

V druhotnej úvahe Komisia rovnako dospela k záveru, že pochybnosti, ktoré vyjadrila v odôvodnení 158 k rozhodnutiu o začatí konania, pokiaľ ide o otázku, či sa nezdanením skupiny Luxembursko odchýlilo od svojich vnútorných pravidiel o zneužívaní práva v daňovej oblasti, sa tiež nerozplynuli.

| (290) | Ako sa uvádza v oddiele 6.2.1.1, platný referenčný systém predstavuje luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého cieľom je zdaňovanie ziskov všetkých spoločnosti, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. Zdaniteľný príjem sa počíta na základe ziskov vykázaných v účtovných výkazoch. Tento cieľ sa uplatňuje na všetky spoločnosti, ktoré majú sídlo a podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. |
| --- | --- |

(290)

Ako sa uvádza v oddiele 6.2.1.1, platný referenčný systém predstavuje luxemburský systém zdaňovania spoločností, ktorého cieľom je zdaňovanie ziskov všetkých spoločnosti, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. Zdaniteľný príjem sa počíta na základe ziskov vykázaných v účtovných výkazoch. Tento cieľ sa uplatňuje na všetky spoločnosti, ktoré majú sídlo a podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku.

| (291) | Daňové predpisy, cieľom ktorých je boj proti zneužívaniu, tvoria všetky pravidlá, ktoré sú stanovené tak, aby zabránili daňovým poplatníkom obchádzať hlavný cieľ referenčného systému, a to zdaňovanie ziskov podnikov. Je preto potrebné zobrať do úvahy, že tieto pravidlá sú neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému, pretože zabezpečujú vnútorný súlad tohto systému a ich cieľom je uskutočniť tieto základné ciele. |
| --- | --- |

(291)

Daňové predpisy, cieľom ktorých je boj proti zneužívaniu, tvoria všetky pravidlá, ktoré sú stanovené tak, aby zabránili daňovým poplatníkom obchádzať hlavný cieľ referenčného systému, a to zdaňovanie ziskov podnikov. Je preto potrebné zobrať do úvahy, že tieto pravidlá sú neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému, pretože zabezpečujú vnútorný súlad tohto systému a ich cieľom je uskutočniť tieto základné ciele.

6.4.1.   PODMIENKY UPLATNENIA DAŇOVÝCH PREDPISOV NA BOJ PROTI ZNEUŽÍVANIU

| (292) | V článku 6 zákona StAnpG sa zakazuje daňový únik zneužitím právnych foriem alebo nástrojov, ktoré sú vzhľadom na občianske právo zákonné. Ak podľa tohto ustanovenia právna forma alebo mechanizmus transakcie nie je vo svojej podstate príslušný, daň sa musí posudzovať v súlade s podstatou transakcie, akoby sa transakcia zrealizovala podľa príslušnej právnej formy (290). Luxembursko sa domnieva, že toto ustanovenie umožňuje daňovej správe odchýliť sa od právnych konštrukcií alebo transakcií vykonávaných výhradne na daňové účely, ktoré nie sú motivované hospodárskymi úvahami, pričom však neobmedzuje daňového poplatníka v jeho rozhodnutiach (291). |
| --- | --- |

(292)

V článku 6 zákona StAnpG sa zakazuje daňový únik zneužitím právnych foriem alebo nástrojov, ktoré sú vzhľadom na občianske právo zákonné. Ak podľa tohto ustanovenia právna forma alebo mechanizmus transakcie nie je vo svojej podstate príslušný, daň sa musí posudzovať v súlade s podstatou transakcie, akoby sa transakcia zrealizovala podľa príslušnej právnej formy (290). Luxembursko sa domnieva, že toto ustanovenie umožňuje daňovej správe odchýliť sa od právnych konštrukcií alebo transakcií vykonávaných výhradne na daňové účely, ktoré nie sú motivované hospodárskymi úvahami, pričom však neobmedzuje daňového poplatníka v jeho rozhodnutiach (291).

290

291

| (293) | Podľa služobnej nóty z 21. augusta 1989 (ďalej len „služobná nóta z roku 1989“) (292) sa článok 6 zákona StAnpG uplatňuje na všetky daňové konania, vrátane záväzných stanovísk pochádzajúcich od luxemburskej daňovej správy. Ak luxemburská daňová správa vydá takéto rozhodnutie, musí sa ubezpečiť, že štruktúra a/alebo transakcie predložené daňovým poplatníkom v žiadosti o záväzné stanovisko nepredstavuje zneužitie práva podľa článku 6 zákona StAnpG. To znamená, že luxemburské daňové úrady by nemali prijať záväzné rozhodnutia, akými sú záväzné stanoviská, ak hlavný dôvod, pre ktorý daňový poplatník žiada takéto rozhodnutie, je získanie daňovej výhody (293). V služobnej nóte z roku 1989 sa tiež potvrdzuje, že je nevyhnutné, aby luxemburská daňová správa pred vydaním záväzného stanoviska (294) vylúčila existenciu prípadného zneužitia práva. |
| --- | --- |

(293)

Podľa služobnej nóty z 21. augusta 1989 (ďalej len „služobná nóta z roku 1989“) (292) sa článok 6 zákona StAnpG uplatňuje na všetky daňové konania, vrátane záväzných stanovísk pochádzajúcich od luxemburskej daňovej správy. Ak luxemburská daňová správa vydá takéto rozhodnutie, musí sa ubezpečiť, že štruktúra a/alebo transakcie predložené daňovým poplatníkom v žiadosti o záväzné stanovisko nepredstavuje zneužitie práva podľa článku 6 zákona StAnpG. To znamená, že luxemburské daňové úrady by nemali prijať záväzné rozhodnutia, akými sú záväzné stanoviská, ak hlavný dôvod, pre ktorý daňový poplatník žiada takéto rozhodnutie, je získanie daňovej výhody (293). V služobnej nóte z roku 1989 sa tiež potvrdzuje, že je nevyhnutné, aby luxemburská daňová správa pred vydaním záväzného stanoviska (294) vylúčila existenciu prípadného zneužitia práva.

292

293

294

| (294) | Na základe ustálenej judikatúry musia byť podľa Luxemburska splnené štyri kritériá, aby opatrenie predstavovalo zneužitie práva: i) použitie foriem a inštitútov súkromného práva daňovým poplatníkom; ii) celkové alebo čiastočné obchádzanie akéhokoľvek daňového zaťaženia, ktoré by za bežných okolností daňový poplatník znášal; iii) použitie nevhodného právneho postupu daňovým poplatníkom a iv) neexistencia mimoriadnych daňových dôvodov, ktorými by bolo možné zdôvodniť právny postup, pre ktorý sa daňový poplatník rozhodol (295). |
| --- | --- |

(294)

Na základe ustálenej judikatúry musia byť podľa Luxemburska splnené štyri kritériá, aby opatrenie predstavovalo zneužitie práva: i) použitie foriem a inštitútov súkromného práva daňovým poplatníkom; ii) celkové alebo čiastočné obchádzanie akéhokoľvek daňového zaťaženia, ktoré by za bežných okolností daňový poplatník znášal; iii) použitie nevhodného právneho postupu daňovým poplatníkom a iv) neexistencia mimoriadnych daňových dôvodov, ktorými by bolo možné zdôvodniť právny postup, pre ktorý sa daňový poplatník rozhodol (295).

295

| (295) | Podľa prvého kritéria sa vyžaduje, aby sa v štruktúre danej transakcie, ktorú vytvoril daňový poplatník, použili formy alebo inštitúty súkromného práva („Formen und Gestaltungsmöglichkeiten des bürgerlichen Rechts“). Ani článok 6 zákona StAnpG ani judikatúra presne nedefinujú podstatu foriem a inštitútov súkromného práva, považuje sa však za samozrejmé, že by mali byť definované ako akýkoľvek právny postup, ktorý sa nespája s verejným právom. Založenie spoločnosti a vykonávanie zmlúv o financovaní v rámci skupiny sa preto majú považovať za formu alebo inštitút súkromného práva, ktorý použil daňový poplatník (296). |
| --- | --- |

(295)

Podľa prvého kritéria sa vyžaduje, aby sa v štruktúre danej transakcie, ktorú vytvoril daňový poplatník, použili formy alebo inštitúty súkromného práva („Formen und Gestaltungsmöglichkeiten des bürgerlichen Rechts“). Ani článok 6 zákona StAnpG ani judikatúra presne nedefinujú podstatu foriem a inštitútov súkromného práva, považuje sa však za samozrejmé, že by mali byť definované ako akýkoľvek právny postup, ktorý sa nespája s verejným právom. Založenie spoločnosti a vykonávanie zmlúv o financovaní v rámci skupiny sa preto majú považovať za formu alebo inštitút súkromného práva, ktorý použil daňový poplatník (296).

Formen und Gestaltungsmöglichkeiten des bürgerlichen Rechts

296

| (296) | Podľa druhého kritéria sa vyžaduje, aby nekalá štruktúra umožnila daňovému poplatníkovi znížiť jeho daňové zaťaženie („Minderung der Steuerpflicht“) prostredníctvom daňového úniku, oslobodenia alebo zníženia zdaniteľného základu (297). |
| --- | --- |

(296)

Podľa druhého kritéria sa vyžaduje, aby nekalá štruktúra umožnila daňovému poplatníkovi znížiť jeho daňové zaťaženie („Minderung der Steuerpflicht“) prostredníctvom daňového úniku, oslobodenia alebo zníženia zdaniteľného základu (297).

Minderung der Steuerpflicht

297

| (297) | Podľa tretieho kritéria sa vyžaduje, aby daňový poplatník použil „neprimeraný“ právny postup („unangemessene rechtliche Gestaltung“) v rámci príslušnej nekalej štruktúry. Podľa Luxemburska (298) to znamená, že vybratý postup musí daňovému poplatníkovi umožniť získať daňový účinok, ktorý by nebol v súlade so zámerom normotvorcu (299). Aby táto podmienka bola splnená, je podľa Luxemburska potrebné, aby mohol byť očakávaný hospodársky výsledok dosiahnutý najmenej dvomi postupmi, z ktorých jeden by bol neprimeraný. Použitie neprimeraného postupu má umožniť daňové úspory, čo by nebolo možné, keby sa použili primerané postupy. |
| --- | --- |

(297)

Podľa tretieho kritéria sa vyžaduje, aby daňový poplatník použil „neprimeraný“ právny postup („unangemessene rechtliche Gestaltung“) v rámci príslušnej nekalej štruktúry. Podľa Luxemburska (298) to znamená, že vybratý postup musí daňovému poplatníkovi umožniť získať daňový účinok, ktorý by nebol v súlade so zámerom normotvorcu (299). Aby táto podmienka bola splnená, je podľa Luxemburska potrebné, aby mohol byť očakávaný hospodársky výsledok dosiahnutý najmenej dvomi postupmi, z ktorých jeden by bol neprimeraný. Použitie neprimeraného postupu má umožniť daňové úspory, čo by nebolo možné, keby sa použili primerané postupy.

unangemessene rechtliche Gestaltung

298

299

| (298) | Štvrté kritérium je neexistencia mimoriadnych daňových dôvodov, ktorými by bolo možné zdôvodniť vybratý právny postup daňovým poplatníkom na dosiahnutie hospodárskych cieľov transakcie alebo štruktúry. Podľa Luxemburska (300) z judikatúry vyplýva, že mimoriadne daňové dôvody, ako sú hospodárske dôvody, musia byť skutočné a musia daňovému poplatníkovi poskytovať dostatočnú hospodársku výhodu (301). Existencia takýto hospodárskych dôvodov postačuje na to, aby sa uplatňovanie ustanovení o boji proti zneužívaniu eliminovalo. |
| --- | --- |

(298)

Štvrté kritérium je neexistencia mimoriadnych daňových dôvodov, ktorými by bolo možné zdôvodniť vybratý právny postup daňovým poplatníkom na dosiahnutie hospodárskych cieľov transakcie alebo štruktúry. Podľa Luxemburska (300) z judikatúry vyplýva, že mimoriadne daňové dôvody, ako sú hospodárske dôvody, musia byť skutočné a musia daňovému poplatníkovi poskytovať dostatočnú hospodársku výhodu (301). Existencia takýto hospodárskych dôvodov postačuje na to, aby sa uplatňovanie ustanovení o boji proti zneužívaniu eliminovalo.

300

301

6.4.2.   UPLATNENIE PODMIENOK NA DANÝ PRÍPAD

| (299) | Na základe informácií, ktoré poskytlo Luxembursko, Komisia dospela k záveru, že luxemburská daňová správa nemala vydať dotknuté záväzné stanoviská, keďže štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, predstavujú zneužívanie práva podľa článku 6 zákona StAnpG. |
| --- | --- |

(299)

Na základe informácií, ktoré poskytlo Luxembursko, Komisia dospela k záveru, že luxemburská daňová správa nemala vydať dotknuté záväzné stanoviská, keďže štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, predstavujú zneužívanie práva podľa článku 6 zákona StAnpG.

| (300) | V skutočnosti transakcie, ktoré predložila spoločnosť Engie v žiadostiach o záväzné stanovisko, spĺňajú podmienky uvedené v oddiele 6.4.1, ktoré sú potrebné na uplatnenie článku 6 zákona StAnpG. |
| --- | --- |

(300)

V skutočnosti transakcie, ktoré predložila spoločnosť Engie v žiadostiach o záväzné stanovisko, spĺňajú podmienky uvedené v oddiele 6.4.1, ktoré sú potrebné na uplatnenie článku 6 zákona StAnpG.

6.4.2.1.   
  Použitie foriem a inštitútov súkromného práva

Použitie foriem a inštitútov súkromného práva

| (301) | Spoločnosť Engie nesporne použila formy a inštitúty súkromného práva na zavedenie štruktúr, ktoré sú opísané v dotknutých záväzných stanoviskách: forwardové zmluvy a konvertibilné úvery ZORA. Preto je prvé kritérium na uplatnenie článku 6 zákona StAnpG splnené. |
| --- | --- |

(301)

Spoločnosť Engie nesporne použila formy a inštitúty súkromného práva na zavedenie štruktúr, ktoré sú opísané v dotknutých záväzných stanoviskách: forwardové zmluvy a konvertibilné úvery ZORA. Preto je prvé kritérium na uplatnenie článku 6 zákona StAnpG splnené.

6.4.2.2.   
  Zníženie daňového zaťaženia

Zníženie daňového zaťaženia

| (302) | Je zrejmé, ako sa uvádza v oddiele 6.2.1, oddiele 6.2.2 a oddiele 6.3.3, že dotknuté záväzné stanoviská umožňujú spoločnosti Engie významne znížiť jej daňové zaťaženie na úrovni skupiny v Luxembursku, keďže zisky dosiahnuté prostredníctvom prevedených činností na dcérske spoločnosti (činnosť súvisiaca so skvapalneným zemným plynom a činnosť súvisiaca s financovaním a správou pokladnice) takmer úplne unikajú zdaneniu. Druhé kritérium, na základe ktorého možno zistiť zneužívanie práva, je teda tiež splnené. |
| --- | --- |

(302)

Je zrejmé, ako sa uvádza v oddiele 6.2.1, oddiele 6.2.2 a oddiele 6.3.3, že dotknuté záväzné stanoviská umožňujú spoločnosti Engie významne znížiť jej daňové zaťaženie na úrovni skupiny v Luxembursku, keďže zisky dosiahnuté prostredníctvom prevedených činností na dcérske spoločnosti (činnosť súvisiaca so skvapalneným zemným plynom a činnosť súvisiaca s financovaním a správou pokladnice) takmer úplne unikajú zdaneniu. Druhé kritérium, na základe ktorého možno zistiť zneužívanie práva, je teda tiež splnené.

6.4.2.3.   
  Použitie neprimeraného právneho postupu

Použitie neprimeraného právneho postupu

| (303) | Podľa tretieho kritéria sa v prvom rade vyžaduje preukázanie hospodárskeho cieľa sledovaného dotknutou transakciou. Len po tomto treťom kroku možno určiť, či tento cieľ možno dosiahnuť iným postupom, ako tým, ktorý vybral daňový poplatník. V druhom rade je potrebné stanoviť, či postup, ktorý vybral daňový poplatník, je neprimeraný v tom zmysle, že umožňuje využiť zníženie dane, ktoré nie je v súlade so zámerom normotvorcu a ktoré by nebolo možné, keby sa použil primeraný postup. |
| --- | --- |

(303)

Podľa tretieho kritéria sa v prvom rade vyžaduje preukázanie hospodárskeho cieľa sledovaného dotknutou transakciou. Len po tomto treťom kroku možno určiť, či tento cieľ možno dosiahnuť iným postupom, ako tým, ktorý vybral daňový poplatník. V druhom rade je potrebné stanoviť, či postup, ktorý vybral daňový poplatník, je neprimeraný v tom zmysle, že umožňuje využiť zníženie dane, ktoré nie je v súlade so zámerom normotvorcu a ktoré by nebolo možné, keby sa použil primeraný postup.

| (304) | V danom prípade je najprv zrejmé, že očakávaným hospodárskym výsledkom spoločnosti Engie prostredníctvom štruktúr opísaných v dotknutých záväzných stanoviskách je financovanie činností, ktoré nadobúdajú dcérske spoločnosti, súvisiacich so skvapalneným zemným plynom a činností súvisiacich s financovaním a správou pokladnice. Nesporne tento istý hospodársky výsledok by sa mohol dosiahnuť viacerými inými spôsobmi: nástrojmi vlastného kapitálu alebo úvermi medzi dcérskymi spoločnosťami a holdingovými spoločnosťami (302). |
| --- | --- |

(304)

V danom prípade je najprv zrejmé, že očakávaným hospodárskym výsledkom spoločnosti Engie prostredníctvom štruktúr opísaných v dotknutých záväzných stanoviskách je financovanie činností, ktoré nadobúdajú dcérske spoločnosti, súvisiacich so skvapalneným zemným plynom a činností súvisiacich s financovaním a správou pokladnice. Nesporne tento istý hospodársky výsledok by sa mohol dosiahnuť viacerými inými spôsobmi: nástrojmi vlastného kapitálu alebo úvermi medzi dcérskymi spoločnosťami a holdingovými spoločnosťami (302).

302

| (305) | Ako ďalej uviedla Komisia v oddiele 6.2 a oddiele 6.3, cieľom štruktúr, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, je takmer úplné nezdanenie ziskov, ktoré dosiahli dcérske spoločnosti v Luxembursku. Tento výsledok je nezlučiteľný so základným cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorým je zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. Tento účinok preto nie je v súlade so zámerom normotvorcu. Navyše by to nebolo možné, keby sa prevod činností na dcérske spoločnosti financoval prostredníctvom nástrojov vlastného kapitálu alebo úverov. Štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, preto nepredstavujú primeraný právny postup na financovanie prevodu činností na dcérske spoločnosti. |
| --- | --- |

(305)

Ako ďalej uviedla Komisia v oddiele 6.2 a oddiele 6.3, cieľom štruktúr, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, je takmer úplné nezdanenie ziskov, ktoré dosiahli dcérske spoločnosti v Luxembursku. Tento výsledok je nezlučiteľný so základným cieľom luxemburského systému zdaňovania spoločností, ktorým je zdaňovanie ziskov všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku. Tento účinok preto nie je v súlade so zámerom normotvorcu. Navyše by to nebolo možné, keby sa prevod činností na dcérske spoločnosti financoval prostredníctvom nástrojov vlastného kapitálu alebo úverov. Štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, preto nepredstavujú primeraný právny postup na financovanie prevodu činností na dcérske spoločnosti.

6.4.2.4.   
  Neexistencia mimoriadnych daňových dôvodov

Neexistencia mimoriadnych daňových dôvodov

| (306) | Komisia nebola nakoniec schopná identifikovať najmenší skutočný hospodársky dôvod, ktorý by predstavoval dostatočnú hospodársku výhodu na zdôvodnenie komplexných štruktúr, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, okrem vytvorenia značných daňových úspor. |
| --- | --- |

(306)

Komisia nebola nakoniec schopná identifikovať najmenší skutočný hospodársky dôvod, ktorý by predstavoval dostatočnú hospodársku výhodu na zdôvodnenie komplexných štruktúr, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, okrem vytvorenia značných daňových úspor.

| (307) | Luxembursko tvrdí (303), že štruktúry zavedené prostredníctvom forwardových zmlúv a úverov ZORA by boli potrebné na financovanie akvizície činností dcérskymi spoločnosťami. Toto tvrdenie je nesprávne. Ako to dokazujú dotknuté záväzné stanoviská, financovanie v skutočnosti poskytujú holdingové spoločnosti veriteľom, ktorí ho v ten istý deň poskytnú dcérskym spoločnostiam. Inak povedané, holdingové spoločnosti poskytujú financovanie dcérskym spoločnostiam na akvizíciu aktív. |
| --- | --- |

(307)

Luxembursko tvrdí (303), že štruktúry zavedené prostredníctvom forwardových zmlúv a úverov ZORA by boli potrebné na financovanie akvizície činností dcérskymi spoločnosťami. Toto tvrdenie je nesprávne. Ako to dokazujú dotknuté záväzné stanoviská, financovanie v skutočnosti poskytujú holdingové spoločnosti veriteľom, ktorí ho v ten istý deň poskytnú dcérskym spoločnostiam. Inak povedané, holdingové spoločnosti poskytujú financovanie dcérskym spoločnostiam na akvizíciu aktív.

303

| (308) | Komisia poznamenáva, že zmluva o prevode LNG a návrh na prevod GSTM už obsahovali ustanovenia o financovaní prevodu činností. V zmluve o prevode LNG sa spresňuje, že výmenou za nadobudnuté aktíva mala spoločnosť LNG Supply vydať v prospech LNG Trading zmenky vo výške nominálnej hodnoty úveru ZORA (304). V tomto návrhu o prevode GSTM sa navyše uvádza, že spoločnosť CEF prevedie odvetvie činností výmenou za zmenku GSTM (305). Tieto ustanovenia dokazujú, že prevod aktív už holdingové spoločnosti financovali prostredníctvom dlhových nástrojov. Inými slovami, forwardové zmluvy a úvery ZORA boli výlučne nadbytočnými štruktúrami a nahrádzali existujúce priame úverové transakcie medzi holdingovými spoločnosťami a dcérskymi spoločnosťami (306). Úloha veriteľov ako púhych sprostredkovateľských subjektov, ktoré nemajú možnosť zhromaždiť najmenší zisk, potvrdzuje, že ich zásah nemá iný hospodársky dôvod než umožnenie daňových úspor. |
| --- | --- |

(308)

Komisia poznamenáva, že zmluva o prevode LNG a návrh na prevod GSTM už obsahovali ustanovenia o financovaní prevodu činností. V zmluve o prevode LNG sa spresňuje, že výmenou za nadobudnuté aktíva mala spoločnosť LNG Supply vydať v prospech LNG Trading zmenky vo výške nominálnej hodnoty úveru ZORA (304). V tomto návrhu o prevode GSTM sa navyše uvádza, že spoločnosť CEF prevedie odvetvie činností výmenou za zmenku GSTM (305). Tieto ustanovenia dokazujú, že prevod aktív už holdingové spoločnosti financovali prostredníctvom dlhových nástrojov. Inými slovami, forwardové zmluvy a úvery ZORA boli výlučne nadbytočnými štruktúrami a nahrádzali existujúce priame úverové transakcie medzi holdingovými spoločnosťami a dcérskymi spoločnosťami (306). Úloha veriteľov ako púhych sprostredkovateľských subjektov, ktoré nemajú možnosť zhromaždiť najmenší zisk, potvrdzuje, že ich zásah nemá iný hospodársky dôvod než umožnenie daňových úspor.

304

305

306

| (309) | Luxembursko tiež tvrdí, že komplexné štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, prinášajú viac flexibility a umožňujú jej financovať nadobudnuté činnosti, pričom sa obmedzuje rizikový profil dcérskych spoločností. Toto tvrdenie je tiež nesprávne. Ten istý cieľ by v skutočnosti bolo možné dosiahnuť priamou emisiou akcií dcérskych spoločností v prospech holdingových spoločností. Priama transakcia vlastného kapitálu medzi holdingovými spoločnosťami a dcérskymi spoločnosťami by dcérskym spoločnostiam poskytla tú istú ochranu ako komplexná štruktúra, ktorú zaviedla spoločnosť Engie. Štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, môžu absorbovať straty vo výške nominálnej hodnoty úverov ZORA. Ak by straty prevýšili nominálnu hodnotu úverov ZORA, kapitál dcérskych spoločností by bol poznačený dôsledkami. V prípade kapitálového vkladu vo výške nominálnej hodnoty úveru ZORA by dcérske spoločnosti mali presne tú istú rezervu vlastného kapitálu predtým, než by počiatočný kapitál postihla strata. Komisia navyše odmieta tvrdenie, podľa ktorého pridanie dodatočnej úrovne (veritelia) a použitie komplexných finančných produktov (úver ZORA a forwardové zmluvy) namiesto priamych vkladov kapitálu môžu zlepšiť flexibilitu. Naopak by to mohlo viesť ku vzniku prevádzkových rizík skupiny: využitie sprostredkovateľských subjektov namiesto prínosu flexibility vytvára administratívnu záťaž, obsahuje riziko pre holdingové spoločnosti súvisiace s plnením a pridáva transakčné náklady. |
| --- | --- |

(309)

Luxembursko tiež tvrdí, že komplexné štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, prinášajú viac flexibility a umožňujú jej financovať nadobudnuté činnosti, pričom sa obmedzuje rizikový profil dcérskych spoločností. Toto tvrdenie je tiež nesprávne. Ten istý cieľ by v skutočnosti bolo možné dosiahnuť priamou emisiou akcií dcérskych spoločností v prospech holdingových spoločností. Priama transakcia vlastného kapitálu medzi holdingovými spoločnosťami a dcérskymi spoločnosťami by dcérskym spoločnostiam poskytla tú istú ochranu ako komplexná štruktúra, ktorú zaviedla spoločnosť Engie. Štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, môžu absorbovať straty vo výške nominálnej hodnoty úverov ZORA. Ak by straty prevýšili nominálnu hodnotu úverov ZORA, kapitál dcérskych spoločností by bol poznačený dôsledkami. V prípade kapitálového vkladu vo výške nominálnej hodnoty úveru ZORA by dcérske spoločnosti mali presne tú istú rezervu vlastného kapitálu predtým, než by počiatočný kapitál postihla strata. Komisia navyše odmieta tvrdenie, podľa ktorého pridanie dodatočnej úrovne (veritelia) a použitie komplexných finančných produktov (úver ZORA a forwardové zmluvy) namiesto priamych vkladov kapitálu môžu zlepšiť flexibilitu. Naopak by to mohlo viesť ku vzniku prevádzkových rizík skupiny: využitie sprostredkovateľských subjektov namiesto prínosu flexibility vytvára administratívnu záťaž, obsahuje riziko pre holdingové spoločnosti súvisiace s plnením a pridáva transakčné náklady.

| (310) | V konečnom dôsledku komplexné štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, by sa z ekonomického hľadiska mohli považovať za ekvivalent priamych finančných transakcií medzi holdingovými spoločnosťami a dcérskymi spoločnosťami, ktorý má formu nástrojov vlastného kapitálu alebo úverov. Nezávisle od formy považovanej za ekonomicky ekvivalentnú komplexným štruktúram, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, táto forma viedla by k zdaňovaniu základných ziskov. To znamená, že by v každom prípade neexistoval skutočný hospodársky dôvod predstavujúci pre spoločnosť Engie dostatočnú hospodársku výhodu inú než značné daňové úspory, aby sa rozhodla pre zavedenie komplexných štruktúr uvedených v dotknutých záväzných stanoviskách. |
| --- | --- |

(310)

V konečnom dôsledku komplexné štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, by sa z ekonomického hľadiska mohli považovať za ekvivalent priamych finančných transakcií medzi holdingovými spoločnosťami a dcérskymi spoločnosťami, ktorý má formu nástrojov vlastného kapitálu alebo úverov. Nezávisle od formy považovanej za ekonomicky ekvivalentnú komplexným štruktúram, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, táto forma viedla by k zdaňovaniu základných ziskov. To znamená, že by v každom prípade neexistoval skutočný hospodársky dôvod predstavujúci pre spoločnosť Engie dostatočnú hospodársku výhodu inú než značné daňové úspory, aby sa rozhodla pre zavedenie komplexných štruktúr uvedených v dotknutých záväzných stanoviskách.

| (311) | Kritériá uvedené v článku 6 zákona StAnpG sú preto splnené a komplexné štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, by mala luxemburská daňová správa považovať za nekalé. Podľa služobnej nóty z roku 1989 mala daňová správa vydať záväzné stanovisko, len ak by obavy zo získania daňovej výhody nepredstavovali hlavný dôvod. Tým, že luxemburská daňová správa schválila žiadosti o záväzné stanovisko, nesprávne uplatnila právne predpisy a poskytla spoločnosti Engie výhodu spočívajúcu vo vylúčení akéhokoľvek zdanenia takmer všetkých ziskov, ktoré dosiahli jej dcérske spoločnosti (LNG Supply a GSTM) v Luxembursku (307). |
| --- | --- |

(311)

Kritériá uvedené v článku 6 zákona StAnpG sú preto splnené a komplexné štruktúry, ktoré zaviedla spoločnosť Engie, by mala luxemburská daňová správa považovať za nekalé. Podľa služobnej nóty z roku 1989 mala daňová správa vydať záväzné stanovisko, len ak by obavy zo získania daňovej výhody nepredstavovali hlavný dôvod. Tým, že luxemburská daňová správa schválila žiadosti o záväzné stanovisko, nesprávne uplatnila právne predpisy a poskytla spoločnosti Engie výhodu spočívajúcu vo vylúčení akéhokoľvek zdanenia takmer všetkých ziskov, ktoré dosiahli jej dcérske spoločnosti (LNG Supply a GSTM) v Luxembursku (307).

307

| (312) | Keďže výhoda poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk vychádza z nesprávneho uplatnenia právnych predpisov, ktoré podľa definície nie je prístupné žiadnemu inému podniku, Komisia dospela k záveru, že podľa tohto zdôvodnenia je výhoda selektívna. |
| --- | --- |

(312)

Keďže výhoda poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk vychádza z nesprávneho uplatnenia právnych predpisov, ktoré podľa definície nie je prístupné žiadnemu inému podniku, Komisia dospela k záveru, že podľa tohto zdôvodnenia je výhoda selektívna.

6.5.   ZÁVER O EXISTENCII POMOCI

ZÁVER O EXISTENCII POMOCI

| (313) | Keďže zdaňovací režim poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk spĺňa všetky podmienky článku 107 ods. 1 Zmluvy, je vhodné ho považovať za štátnu pomoc v zmysle tohto ustanovenia. Táto pomoc vedie k zníženiu nákladov, ktoré by za bežných okolností musela spoločnosť Engie v rámci vykonávania svojich činností znášať, a preto by sa mala považovať za pomoc poskytnutú spoločnosti Engie na jej fungovanie. |
| --- | --- |

(313)

Keďže zdaňovací režim poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk spĺňa všetky podmienky článku 107 ods. 1 Zmluvy, je vhodné ho považovať za štátnu pomoc v zmysle tohto ustanovenia. Táto pomoc vedie k zníženiu nákladov, ktoré by za bežných okolností musela spoločnosť Engie v rámci vykonávania svojich činností znášať, a preto by sa mala považovať za pomoc poskytnutú spoločnosti Engie na jej fungovanie.

6.6.   PRÍJEMCA POMOCI

PRÍJEMCA POMOCI

| (314) | V oddiele 6.2 Komisia dospela k záveru, že zdaňovací režim poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk poskytuje spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF selektívnu výhodu podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy, keďže vedie k zníženiu zdaniteľných ziskov týchto subjektov, a teda aj dane z príjmov právnických osôb, ktoré tieto spoločnosti majú platiť v Luxembursku. Spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF sú súčasťou skupiny Engie. |
| --- | --- |

(314)

V oddiele 6.2 Komisia dospela k záveru, že zdaňovací režim poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk poskytuje spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF selektívnu výhodu podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy, keďže vedie k zníženiu zdaniteľných ziskov týchto subjektov, a teda aj dane z príjmov právnických osôb, ktoré tieto spoločnosti majú platiť v Luxembursku. Spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF sú súčasťou skupiny Engie.

| (315) | Pravidlá o oslobodení príjmov z účastí sa týkajú ziskov prevedených jednou spoločnosťou skupiny na inú spoločnosť skupiny. V danom prípade sa na základe záväzného stanoviska schválilo oslobodenie príjmov na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, ktoré z ekonomického hľadiska zodpovedajú sumám odpočítaným ako náklady na úrovni LNG Supply a GSTM, čo vedie ku skutočnému nezdaneniu takmer všetkých ziskov dosiahnutých spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM s výnimkou pevne stanoveného rozpätia. Z uvedeného vyplýva zníženie dane a oslobodenie od dane, ktoré má, ako sa uvádza v odôvodnení 243, pozitívny vplyv na daňové zaťaženie spoločnosti Engie v Luxembursku. |
| --- | --- |

(315)

Pravidlá o oslobodení príjmov z účastí sa týkajú ziskov prevedených jednou spoločnosťou skupiny na inú spoločnosť skupiny. V danom prípade sa na základe záväzného stanoviska schválilo oslobodenie príjmov na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, ktoré z ekonomického hľadiska zodpovedajú sumám odpočítaným ako náklady na úrovni LNG Supply a GSTM, čo vedie ku skutočnému nezdaneniu takmer všetkých ziskov dosiahnutých spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM s výnimkou pevne stanoveného rozpätia. Z uvedeného vyplýva zníženie dane a oslobodenie od dane, ktoré má, ako sa uvádza v odôvodnení 243, pozitívny vplyv na daňové zaťaženie spoločnosti Engie v Luxembursku.

| (316) | Podobne jednotlivé právne subjekty možno na účely uplatnenia pravidiel štátnej pomoci považovať za subjekty tvoriace jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa následne považuje za dotknutý podnik, ktorý využil opatrenie pomoci. Ako už rozhodol Súdny dvor,
  „[v] práve hospodárskej súťaže sa musí pojem podnik chápať ako označenie hospodárskej jednotky [...], dokonca aj keď podľa zákona tvorí túto hospodársku jednotku niekoľko osôb, fyzických alebo právnických“
   (308). S cieľom určiť, či niekoľko subjektov tvorí hospodársku jednotku, Súdny dvor skúma, či existuje kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske alebo organizačné prepojenia (309). V danom prípade Engie S.A., materská spoločnosť skupiny Engie, kontroluje 100 % spoločnosti LNG Holding, ako aj spoločnosti CEF. |
| --- | --- |

(316)

Podobne jednotlivé právne subjekty možno na účely uplatnenia pravidiel štátnej pomoci považovať za subjekty tvoriace jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa následne považuje za dotknutý podnik, ktorý využil opatrenie pomoci. Ako už rozhodol Súdny dvor,
  „[v] práve hospodárskej súťaže sa musí pojem podnik chápať ako označenie hospodárskej jednotky [...], dokonca aj keď podľa zákona tvorí túto hospodársku jednotku niekoľko osôb, fyzických alebo právnických“
   (308). S cieľom určiť, či niekoľko subjektov tvorí hospodársku jednotku, Súdny dvor skúma, či existuje kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske alebo organizačné prepojenia (309). V danom prípade Engie S.A., materská spoločnosť skupiny Engie, kontroluje 100 % spoločnosti LNG Holding, ako aj spoločnosti CEF.

„[v] práve hospodárskej súťaže sa musí pojem podnik chápať ako označenie hospodárskej jednotky [...], dokonca aj keď podľa zákona tvorí túto hospodársku jednotku niekoľko osôb, fyzických alebo právnických“

308

309

| (317) | Akékoľvek priaznivé daňové zaobchádzanie, ktoré poskytla luxemburská daňová správa spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, preto zvýhodňuje nielen tieto subjekty, ale tiež spoločnosť Engie ako celok, pretože poskytuje finančné dodatočné zdroje celej skupine. Preto napriek skutočnosti, že skupina je organizovaná do rôznych právnických osôb a že dotknuté záväzné stanoviská sa týkajú daňového zaobchádzania s jednotlivými subjektmi, táto skupina sa musí považovať za jednu hospodársku jednotku, ktorá má prospech zo sporného opatrenia pomoci (310). |
| --- | --- |

(317)

Akékoľvek priaznivé daňové zaobchádzanie, ktoré poskytla luxemburská daňová správa spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF, preto zvýhodňuje nielen tieto subjekty, ale tiež spoločnosť Engie ako celok, pretože poskytuje finančné dodatočné zdroje celej skupine. Preto napriek skutočnosti, že skupina je organizovaná do rôznych právnických osôb a že dotknuté záväzné stanoviská sa týkajú daňového zaobchádzania s jednotlivými subjektmi, táto skupina sa musí považovať za jednu hospodársku jednotku, ktorá má prospech zo sporného opatrenia pomoci (310).

310

| (318) | Záver uvedený v odôvodnení 317 navyše potvrdzujú konštatovania uvedené v oddiele 6.3 a oddiele 6.4, v ktorých Komisia dokázala, že zdaňovací režim poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk poskytuje skupine Engie v Luxembursku selektívnu výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy, keďže uvedené dotknuté záväzné stanoviská vedú k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v tomto členskom štáte. |
| --- | --- |

(318)

Záver uvedený v odôvodnení 317 navyše potvrdzujú konštatovania uvedené v oddiele 6.3 a oddiele 6.4, v ktorých Komisia dokázala, že zdaňovací režim poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk poskytuje skupine Engie v Luxembursku selektívnu výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy, keďže uvedené dotknuté záväzné stanoviská vedú k zníženiu kombinovaného zdaniteľného príjmu skupiny v tomto členskom štáte.

6.7.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI S VNÚTORNÝM TRHOM

ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI S VNÚTORNÝM TRHOM

| (319) | Štátna pomoc sa považuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak patrí do niektorej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 2 zmluvy, a je možné ju považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak Komisia zistí, že patrí do niektorej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 3 Zmluvy. Je však povinnosťou členského štátu, ktorý poskytuje pomoc, aby preukázal, že je zlučiteľná s vnútorným trhom v súlade s článkom 107 ods. 2 alebo 3 Zmluvy. |
| --- | --- |

(319)

Štátna pomoc sa považuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak patrí do niektorej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 2 zmluvy, a je možné ju považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak Komisia zistí, že patrí do niektorej z kategórií uvedených v článku 107 ods. 3 Zmluvy. Je však povinnosťou členského štátu, ktorý poskytuje pomoc, aby preukázal, že je zlučiteľná s vnútorným trhom v súlade s článkom 107 ods. 2 alebo 3 Zmluvy.

| (320) | Luxembursko sa neodvoláva na žiadny dôvod, na základe ktorého možno dospieť k záveru o zlučiteľnosti štátnej pomoci poskytnutej na základe dotknutých záväzných stanovísk s vnútorným trhom podľa jedného alebo druhého z uvedených ustanovení. Spoločnosť Engie sa takisto na takýto dôvod neodvolala. |
| --- | --- |

(320)

Luxembursko sa neodvoláva na žiadny dôvod, na základe ktorého možno dospieť k záveru o zlučiteľnosti štátnej pomoci poskytnutej na základe dotknutých záväzných stanovísk s vnútorným trhom podľa jedného alebo druhého z uvedených ustanovení. Spoločnosť Engie sa takisto na takýto dôvod neodvolala.

| (321) | Keďže zdaňovací režim poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk uľavuje spoločnosti Engie od daňového zaťaženia, ktoré by za bežných okolností musela znášať v rámci každodenného riadenia svojich bežných činností, pomoc poskytnutá na základe uvedených záväzných stanovísk navyše predstavuje pomoc na fungovanie. Vo všeobecnosti sa takáto pomoc nemôže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 Zmluvy, pretože neslúži na zabezpečenie rozvoja určitých činností alebo určitých hospodárskych oblastí. Dotknuté daňové výhody okrem toho nie sú časovo obmedzené, postupne sa neznižujú a nie sú úmerné tomu, čo by bolo nutné na nápravu konkrétneho trhového nedostatku alebo na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu v dotknutých oblastiach. Nemožno ich teda považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(321)

Keďže zdaňovací režim poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk uľavuje spoločnosti Engie od daňového zaťaženia, ktoré by za bežných okolností musela znášať v rámci každodenného riadenia svojich bežných činností, pomoc poskytnutá na základe uvedených záväzných stanovísk navyše predstavuje pomoc na fungovanie. Vo všeobecnosti sa takáto pomoc nemôže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 Zmluvy, pretože neslúži na zabezpečenie rozvoja určitých činností alebo určitých hospodárskych oblastí. Dotknuté daňové výhody okrem toho nie sú časovo obmedzené, postupne sa neznižujú a nie sú úmerné tomu, čo by bolo nutné na nápravu konkrétneho trhového nedostatku alebo na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu v dotknutých oblastiach. Nemožno ich teda považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (322) | Štátna pomoc, ktorú poskytlo Luxembursko skupine Engie, preto nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(322)

Štátna pomoc, ktorú poskytlo Luxembursko skupine Engie, preto nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

6.8.   PROTIPRÁVNOSŤ POMOCI

PROTIPRÁVNOSŤ POMOCI

| (323) | V zmysle článku 108 ods. 3 Zmluvy sú členské štáty povinné upovedomiť Komisiu o akomkoľvek pláne poskytnutia pomoci (notifikačná povinnosť) a nemôžu vykonávať navrhovanú pomoc, pokiaľ Komisia vo veci nerozhodla s konečnou platnosťou (povinnosť zdržať sa konania). |
| --- | --- |

(323)

V zmysle článku 108 ods. 3 Zmluvy sú členské štáty povinné upovedomiť Komisiu o akomkoľvek pláne poskytnutia pomoci (notifikačná povinnosť) a nemôžu vykonávať navrhovanú pomoc, pokiaľ Komisia vo veci nerozhodla s konečnou platnosťou (povinnosť zdržať sa konania).

| (324) | Komisia uvádza, že jej Luxembursko neoznámilo žiadny návrh na poskytnutie spornej pomoci a ani nedodržalo povinnosť zdržať sa konania stanovenú v článku 108 ods. 3 Zmluvy. Preto v súlade s článkom 1 písm. f) nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (311) predstavuje zdaňovací režim poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk neoprávnenú pomoc zavedenú v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy. |
| --- | --- |

(324)

Komisia uvádza, že jej Luxembursko neoznámilo žiadny návrh na poskytnutie spornej pomoci a ani nedodržalo povinnosť zdržať sa konania stanovenú v článku 108 ods. 3 Zmluvy. Preto v súlade s článkom 1 písm. f) nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (311) predstavuje zdaňovací režim poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk neoprávnenú pomoc zavedenú v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy.

311

7.   ÚDAJNÉ PROCESNÉ NEZROVNALOSTI

ÚDAJNÉ PROCESNÉ NEZROVNALOSTI

| (325) | Luxembursko tvrdí (312), že Komisia porušila jeho právo na vypočutie, keďže hlavný predmet vyšetrovania vedený Komisiou sa mal údajne od prijatia rozhodnutia o začatí konania zmeniť, ako sa uvádza v liste z 11. decembra 2017. Podľa Luxemburska Komisia mala uzatvoriť prebiehajúce konanie a začať nové konanie, alebo prijať rozhodnutie s cieľom rozšíriť rozhodnutie o začatí konania, aby dala Luxembursku možnosť náležite spoznať jej stanovisko o údajne novom hlavnom predmete vyšetrovania vedeného Komisiou. |
| --- | --- |

(325)

Luxembursko tvrdí (312), že Komisia porušila jeho právo na vypočutie, keďže hlavný predmet vyšetrovania vedený Komisiou sa mal údajne od prijatia rozhodnutia o začatí konania zmeniť, ako sa uvádza v liste z 11. decembra 2017. Podľa Luxemburska Komisia mala uzatvoriť prebiehajúce konanie a začať nové konanie, alebo prijať rozhodnutie s cieľom rozšíriť rozhodnutie o začatí konania, aby dala Luxembursku možnosť náležite spoznať jej stanovisko o údajne novom hlavnom predmete vyšetrovania vedeného Komisiou.

312

| (326) | Spoločnosť Engie navyše tvrdí (313), že boli porušené jej práva na obhajobu, pretože nemala možnosť predložiť svoje pripomienky k analýze vykonanej Komisiou, čo sa týka ďalších záväzných stanovísk Luxemburska prijatých od roku 2009 do roku 2016, ktoré sa týkajú existencie úverov ZORA alebo „zmlúv o povinne konvertibilných úveroch“ a príslušného daňového a účtovného zaobchádzania s nimi. |
| --- | --- |

(326)

Spoločnosť Engie navyše tvrdí (313), že boli porušené jej práva na obhajobu, pretože nemala možnosť predložiť svoje pripomienky k analýze vykonanej Komisiou, čo sa týka ďalších záväzných stanovísk Luxemburska prijatých od roku 2009 do roku 2016, ktoré sa týkajú existencie úverov ZORA alebo „zmlúv o povinne konvertibilných úveroch“ a príslušného daňového a účtovného zaobchádzania s nimi.

313

| (327) | Komisia dospela k záveru, že procesné práva Luxemburska a spoločnosti Engie sa v tomto prípade v plnom rozsahu dodržali. |
| --- | --- |

(327)

Komisia dospela k záveru, že procesné práva Luxemburska a spoločnosti Engie sa v tomto prípade v plnom rozsahu dodržali.

| (328) | Komisia v prvom rade poznamenáva, že rozsah vyšetrovania existencie štátnej pomoci zo strany Komisie sa nezmenil v čase medzi prijatím rozhodnutia o začatí konania a prijatím tohto rozhodnutia. Obidve rozhodnutia sa týkajú tých istých dotknutých záväzných stanovísk, tých istých príjemcov (LNG Holding, CEF a skupina Engie) a tých istých obáv vo veci štátnej pomoci (a to, či zdaňovací režim poskytnutý spoločnosti LNG Holding, spoločnosti CEF a skupine Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk je alebo nie je v súlade s pravidlami o štátnej pomoci stanovenými v článku 107 ods. 1 Zmluvy). |
| --- | --- |

(328)

Komisia v prvom rade poznamenáva, že rozsah vyšetrovania existencie štátnej pomoci zo strany Komisie sa nezmenil v čase medzi prijatím rozhodnutia o začatí konania a prijatím tohto rozhodnutia. Obidve rozhodnutia sa týkajú tých istých dotknutých záväzných stanovísk, tých istých príjemcov (LNG Holding, CEF a skupina Engie) a tých istých obáv vo veci štátnej pomoci (a to, či zdaňovací režim poskytnutý spoločnosti LNG Holding, spoločnosti CEF a skupine Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk je alebo nie je v súlade s pravidlami o štátnej pomoci stanovenými v článku 107 ods. 1 Zmluvy).

| (329) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila svoje počiatočné pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť zdaňovacieho režimu poskytnutého jednotlivým subjektom skupiny Engie v Luxembursku na základe dotknutých záväzných stanovísk s pravidlami o štátnej pomoci. Účelom fázy hĺbkového vyšetrovania, ktorá nasleduje po rozhodnutí o začatí konania, je upozorniť Komisiu na ďalšie skutkové a právne skutočnosti. Tieto skutočnosti môžu ďalej podnecovať počiatočné pochybnosti, ktoré vyjadrila Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania, alebo ich rozptýliť. Na záver uvedeného postupu tak môže dôjsť k zmenám v analýze Komisie, z čoho vyplýva, že konečné rozhodnutie sa môže v určitej miere líšiť od rozhodnutia o začatí konania, bez toho, aby mali takéto rozdiely vplyv na zákonnosť konečného rozhodnutia (314). |
| --- | --- |

(329)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila svoje počiatočné pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť zdaňovacieho režimu poskytnutého jednotlivým subjektom skupiny Engie v Luxembursku na základe dotknutých záväzných stanovísk s pravidlami o štátnej pomoci. Účelom fázy hĺbkového vyšetrovania, ktorá nasleduje po rozhodnutí o začatí konania, je upozorniť Komisiu na ďalšie skutkové a právne skutočnosti. Tieto skutočnosti môžu ďalej podnecovať počiatočné pochybnosti, ktoré vyjadrila Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania, alebo ich rozptýliť. Na záver uvedeného postupu tak môže dôjsť k zmenám v analýze Komisie, z čoho vyplýva, že konečné rozhodnutie sa môže v určitej miere líšiť od rozhodnutia o začatí konania, bez toho, aby mali takéto rozdiely vplyv na zákonnosť konečného rozhodnutia (314).

314

| (330) | K ďalšiemu posunu v analýze Komisie v tomto prípade došlo v dôsledku písomných pripomienok, ktoré predložilo Luxembursko a spoločnosť Engie v súvislosti s obavami týkajúcimi sa štátnej pomoci, ktoré vzniesla Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania. Napríklad Luxembursko počas správneho konania (315) spresnilo, že v dôsledku čiastočného splatenia úveru ZORA LNG v roku 2014 spoločnosť LNG Luxembourg nevyužila voliteľnú schému podľa článku 22a druhého pododseku zákona LIR, ale že celý zdaniteľný zisk dosiahnutý konverziou úveru ZORA sa prejavil v zodpovedajúcej daňovo odpočítateľnej strate na forwardovej zmluve LNG. Znenie forwardových zmlúv Luxembursko predložilo po rozhodnutí o začatí konania 21. novembra 2016 a na zasadnutí 1. júna 2017 Luxembursko a spoločnosť Engie podrobne vysvetlili Komisii úlohu spoločnosti LNG Luxembourg a spoločnosti EIL ako sprostredkovateľských subjektov, ako aj fungovanie článku 22a druhého pododseku zákona LIR. |
| --- | --- |

(330)

K ďalšiemu posunu v analýze Komisie v tomto prípade došlo v dôsledku písomných pripomienok, ktoré predložilo Luxembursko a spoločnosť Engie v súvislosti s obavami týkajúcimi sa štátnej pomoci, ktoré vzniesla Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania. Napríklad Luxembursko počas správneho konania (315) spresnilo, že v dôsledku čiastočného splatenia úveru ZORA LNG v roku 2014 spoločnosť LNG Luxembourg nevyužila voliteľnú schému podľa článku 22a druhého pododseku zákona LIR, ale že celý zdaniteľný zisk dosiahnutý konverziou úveru ZORA sa prejavil v zodpovedajúcej daňovo odpočítateľnej strate na forwardovej zmluve LNG. Znenie forwardových zmlúv Luxembursko predložilo po rozhodnutí o začatí konania 21. novembra 2016 a na zasadnutí 1. júna 2017 Luxembursko a spoločnosť Engie podrobne vysvetlili Komisii úlohu spoločnosti LNG Luxembourg a spoločnosti EIL ako sprostredkovateľských subjektov, ako aj fungovanie článku 22a druhého pododseku zákona LIR.

315

| (331) | Predmet vyšetrovania vedeného Komisiou o existencii štátnej pomoci, a to zdaňovací režim jednotlivých subjektov skupiny Engie v Luxembursku v dôsledku dotknutých záväzných stanovísk, sa však nikdy od prijatia rozhodnutia o začatí konania nezmenil. To isté platí aj o hlavných pochybnostiach Komisie, pokiaľ ide o súlad sporných opatrení s pravidlami štátnej pomoci (316). Iba z dôvodu transparentnosti útvary Komisie poslali list z 11. decembra 2017 Luxembursku, ktoré ho odovzdalo spoločnosti Engie. |
| --- | --- |

(331)

Predmet vyšetrovania vedeného Komisiou o existencii štátnej pomoci, a to zdaňovací režim jednotlivých subjektov skupiny Engie v Luxembursku v dôsledku dotknutých záväzných stanovísk, sa však nikdy od prijatia rozhodnutia o začatí konania nezmenil. To isté platí aj o hlavných pochybnostiach Komisie, pokiaľ ide o súlad sporných opatrení s pravidlami štátnej pomoci (316). Iba z dôvodu transparentnosti útvary Komisie poslali list z 11. decembra 2017 Luxembursku, ktoré ho odovzdalo spoločnosti Engie.

316

| (332) | Pokiaľ ide o spoločnosť Engie, Komisia pripomína, že ako zainteresovaná strana je oprávnená predložiť pripomienky výlučne k rozhodnutiu o začatí konania a nie k informáciám, ktoré predložilo Luxembursko ako reakciu na rozhodnutie o začatí konania. Spoločnosť Engie však mala možnosť predložiť viackrát svoje písomné a ústne pripomienky Komisii a túto možnosť využila. |
| --- | --- |

(332)

Pokiaľ ide o spoločnosť Engie, Komisia pripomína, že ako zainteresovaná strana je oprávnená predložiť pripomienky výlučne k rozhodnutiu o začatí konania a nie k informáciám, ktoré predložilo Luxembursko ako reakciu na rozhodnutie o začatí konania. Spoločnosť Engie však mala možnosť predložiť viackrát svoje písomné a ústne pripomienky Komisii a túto možnosť využila.

| (333) | Komisia teda dospela k záveru, že procesné práva Luxemburska a spoločnosti Engie sa v tomto prípade dodržali. |
| --- | --- |

(333)

Komisia teda dospela k záveru, že procesné práva Luxemburska a spoločnosti Engie sa v tomto prípade dodržali.

8.   VYMÁHANIE

VYMÁHANIE

| (334) | V článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa Komisia zaväzuje nariadiť vymáhanie akejkoľvek neoprávnenej a s vnútorným trhom nezlučiteľnej pomoci. V tomto ustanovení tiež sa stanovuje, že dotknutý členský štát musí prijať všetky potrebné opatrenia na vymáhanie protiprávnej pomoci považovanej za nezlučiteľnú. V článku 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa stanovuje, že pomoc sa má vymôcť spolu so vzniknutými úrokmi od dátumu, kedy neoprávnená pomoc bola k dispozícii príjemcovi, do dátumu jej skutočného vymoženia. V nariadení Komisie (ES) č. 794/2004 (317) sa podrobne uvádzajú metódy na výpočet úrokov vymáhanej sumy. Napokon v článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa stanovuje, že „vymáhanie sa uskutoční bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie“. |
| --- | --- |

(334)

V článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa Komisia zaväzuje nariadiť vymáhanie akejkoľvek neoprávnenej a s vnútorným trhom nezlučiteľnej pomoci. V tomto ustanovení tiež sa stanovuje, že dotknutý členský štát musí prijať všetky potrebné opatrenia na vymáhanie protiprávnej pomoci považovanej za nezlučiteľnú. V článku 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa stanovuje, že pomoc sa má vymôcť spolu so vzniknutými úrokmi od dátumu, kedy neoprávnená pomoc bola k dispozícii príjemcovi, do dátumu jej skutočného vymoženia. V nariadení Komisie (ES) č. 794/2004 (317) sa podrobne uvádzajú metódy na výpočet úrokov vymáhanej sumy. Napokon v článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa stanovuje, že „vymáhanie sa uskutoční bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie“.

317

vymáhanie sa uskutoční bez meškania a v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu za predpokladu, že umožnia okamžité a účinné vykonanie rozhodnutia Komisie

8.1.   NOVÁ POMOC

NOVÁ POMOC

| (335) | Podľa článku 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa stanovuje, že „nová pomoc“ je akákoľvek pomoc, to znamená akákoľvek schéma pomoci alebo akákoľvek individuálna pomoc, ktorá nie je existujúcou pomocou vrátane úprav existujúcej pomoci. |
| --- | --- |

(335)

Podľa článku 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa stanovuje, že „nová pomoc“ je akákoľvek pomoc, to znamená akákoľvek schéma pomoci alebo akákoľvek individuálna pomoc, ktorá nie je existujúcou pomocou vrátane úprav existujúcej pomoci.

| (336) | Podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa na právomoc Komisie vymáhať pomoc vzťahuje premlčacia lehota desať rokov. Premlčacia lehota začína plynúť dňom, keď sa protiprávna pomoc poskytla príjemcovi, buď ako individuálna pomoc, alebo ako pomoc podľa schémy pre pomoc. Akékoľvek opatrenie prijaté Komisiou alebo členským štátom konajúcim na žiadosť Komisie v súvislosti s protiprávnou pomocou preruší plynutie premlčacej lehoty. Po každom prerušení začne plynúť nová premlčacia lehota. Premlčacia lehota sa pozastaví na také dlhé obdobie, na aké je rozhodnutie Komisie predmetom konania na Súdnom dvore. A nakoniec akákoľvek pomoc, v súvislosti s ktorou premlčacia lehota uplynula, sa považuje za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(336)

Podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa na právomoc Komisie vymáhať pomoc vzťahuje premlčacia lehota desať rokov. Premlčacia lehota začína plynúť dňom, keď sa protiprávna pomoc poskytla príjemcovi, buď ako individuálna pomoc, alebo ako pomoc podľa schémy pre pomoc. Akékoľvek opatrenie prijaté Komisiou alebo členským štátom konajúcim na žiadosť Komisie v súvislosti s protiprávnou pomocou preruší plynutie premlčacej lehoty. Po každom prerušení začne plynúť nová premlčacia lehota. Premlčacia lehota sa pozastaví na také dlhé obdobie, na aké je rozhodnutie Komisie predmetom konania na Súdnom dvore. A nakoniec akákoľvek pomoc, v súvislosti s ktorou premlčacia lehota uplynula, sa považuje za existujúcu pomoc.

| (337) | V danom prípade luxemburská daňová správa vydala dotknuté záväzné stanoviská a pomoc sa poskytla v lehote menej ako desať rokov pred dátumom, keď Komisia predložila Luxembursku svoju prvú žiadosť na poskytnutie informácií vo veci dotknutých záväzných stanovísk (23. marca 2015) (318). Preto akákoľvek pomoc poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje novú pomoc. |
| --- | --- |

(337)

V danom prípade luxemburská daňová správa vydala dotknuté záväzné stanoviská a pomoc sa poskytla v lehote menej ako desať rokov pred dátumom, keď Komisia predložila Luxembursku svoju prvú žiadosť na poskytnutie informácií vo veci dotknutých záväzných stanovísk (23. marca 2015) (318). Preto akákoľvek pomoc poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk predstavuje novú pomoc.

318

8.2.   NEEXISTUJE ŽIADNA VŠEOBECNÁ PRÁVNA ZÁSADA PROTI VRÁTENIU POMOCI

NEEXISTUJE ŽIADNA VŠEOBECNÁ PRÁVNA ZÁSADA PROTI VRÁTENIU POMOCI

| (338) | V článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa stanovuje, že Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Únie. |
| --- | --- |

(338)

V článku 16 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2015/1589 sa stanovuje, že Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Únie.

8.2.1.   PRÁVNA ISTOTA A OPRÁVNENÉ OČAKÁVANIA

8.2.1.1.   
  Tvrdenia, ktoré predložili Luxembursko a spoločnosť Engie

Tvrdenia, ktoré predložili Luxembursko a spoločnosť Engie

| (339) | Luxembursko a spoločnosť Engie sa odvolávajú na zásady právnej istoty a oprávneného očakávania, aby zabránili vymáhaniu neoprávnenej a s vnútorným trhom nezlučiteľnej pomoci, pričom sa opierajú o podobné argumenty. |
| --- | --- |

(339)

Luxembursko a spoločnosť Engie sa odvolávajú na zásady právnej istoty a oprávneného očakávania, aby zabránili vymáhaniu neoprávnenej a s vnútorným trhom nezlučiteľnej pomoci, pričom sa opierajú o podobné argumenty.

| (340) | Pokiaľ ide o právnu istotu, Luxembursko tvrdí, že v danom prípade táto zásada bráni vymáhaniu z dôvodu
  „zložitosti analýzy daňových opatrení vzhľadom na pravidlá štátnej pomoci“
  a z toho dôvodu, že Komisia mala predložiť svoj vlastný výklad luxemburských právnych predpisov (319). Luxembursko sa odvoláva na svoju dobrú vieru, pretože uplatnilo dotknuté záväzné stanoviská striktne v súlade s ich ustáleným uplatňovaním v krajine (320). Ďalej sa odvoláva (321) na rozhodnutie Komisie zo 17. júla 2013 o španielskom daňovom režime lízingu (322), ako aj na svoje rozhodnutie Holdings 1929 (323) a rozhodnutie Belgické koordinačné centrá (324) a tvrdí, že vzhľadom na tieto prípady by akékoľvek záporné rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť iba pre budúcnosť po uplynutí prechodného obdobia. |
| --- | --- |

(340)

Pokiaľ ide o právnu istotu, Luxembursko tvrdí, že v danom prípade táto zásada bráni vymáhaniu z dôvodu
  „zložitosti analýzy daňových opatrení vzhľadom na pravidlá štátnej pomoci“
  a z toho dôvodu, že Komisia mala predložiť svoj vlastný výklad luxemburských právnych predpisov (319). Luxembursko sa odvoláva na svoju dobrú vieru, pretože uplatnilo dotknuté záväzné stanoviská striktne v súlade s ich ustáleným uplatňovaním v krajine (320). Ďalej sa odvoláva (321) na rozhodnutie Komisie zo 17. júla 2013 o španielskom daňovom režime lízingu (322), ako aj na svoje rozhodnutie Holdings 1929 (323) a rozhodnutie Belgické koordinačné centrá (324) a tvrdí, že vzhľadom na tieto prípady by akékoľvek záporné rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť iba pre budúcnosť po uplynutí prechodného obdobia.

právnu istotu

„zložitosti analýzy daňových opatrení vzhľadom na pravidlá štátnej pomoci“

319

320

321

322

323

324

| (341) | Spoločnosť Engie tiež tvrdí, že Komisia zaujala úplne nový prístup (325) a so spätnou účinnosťou zaviedla svoj vlastný výklad luxemburských daňových predpisov tým, že sa odchýlila od niektorých zásad týchto predpisov (zásada zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie) a nebola v súlade s referenčným rámcom definovaným v rozhodnutí Komisie vo veci Fiat (326). Rovnako sa odvoláva na rozhodnutie Komisie o daňovom režime uplatniteľnom na zoskupenia hospodárskeho záujmu (327), v ktorom Komisia mala obmedziť vymáhanie, pretože údajne jej zlé riadenie spisu spôsobilo právnu neistotu (328). |
| --- | --- |

(341)

Spoločnosť Engie tiež tvrdí, že Komisia zaujala úplne nový prístup (325) a so spätnou účinnosťou zaviedla svoj vlastný výklad luxemburských daňových predpisov tým, že sa odchýlila od niektorých zásad týchto predpisov (zásada zosúladenia daňovej bilancie a obchodnej bilancie) a nebola v súlade s referenčným rámcom definovaným v rozhodnutí Komisie vo veci Fiat (326). Rovnako sa odvoláva na rozhodnutie Komisie o daňovom režime uplatniteľnom na zoskupenia hospodárskeho záujmu (327), v ktorom Komisia mala obmedziť vymáhanie, pretože údajne jej zlé riadenie spisu spôsobilo právnu neistotu (328).

325

326

327

328

| (342) | Nakoniec Luxembursko (329) a spoločnosť Engie (330) tvrdia, že by vymáhanie spôsobilo riziko vážnych ekonomických dôsledkov alebo vážnych problémov pre samotné Luxembursko, ako aj pre Engie. |
| --- | --- |

(342)

Nakoniec Luxembursko (329) a spoločnosť Engie (330) tvrdia, že by vymáhanie spôsobilo riziko vážnych ekonomických dôsledkov alebo vážnych problémov pre samotné Luxembursko, ako aj pre Engie.

329

330

| (343) | Pokiaľ ide o zásadu oprávneného očakávania, spoločnosť Engie sa odvoláva na podobné argumenty a precedensy ako Luxembursko, pokiaľ ide o právnu istotu (dobrá viera Luxemburska pri uplatnení záväzných stanovísk a odkaz na rozhodnutie Holdings 1929 a rozhodnutie Belgické koordinačné centrá) (331). Spoločnosť Engie takisto tvrdí, že rozsudok Unicredito (332), v ktorom sa pripúšťa, že podnik sa môže rozhodnúť pre „postup vedúci k najnižšej dani“ v prípade danej transakcie, bráni vymáhaniu (333). |
| --- | --- |

(343)

Pokiaľ ide o zásadu oprávneného očakávania, spoločnosť Engie sa odvoláva na podobné argumenty a precedensy ako Luxembursko, pokiaľ ide o právnu istotu (dobrá viera Luxemburska pri uplatnení záväzných stanovísk a odkaz na rozhodnutie Holdings 1929 a rozhodnutie Belgické koordinačné centrá) (331). Spoločnosť Engie takisto tvrdí, že rozsudok Unicredito (332), v ktorom sa pripúšťa, že podnik sa môže rozhodnúť pre „postup vedúci k najnižšej dani“ v prípade danej transakcie, bráni vymáhaniu (333).

zásadu oprávneného očakávania

Holdings 1929

Belgické koordinačné centrá

331

Unicredito

332

333

8.2.1.2.   
  Posúdenie

Posúdenie

| (344) | Hoci všeobecné zásady práva Únie inšpirujú celý právny rámec Únie, Súdny dvor predložil veľmi obmedzujúci výklad týchto zásad v súvislosti s vymáhaním. Zásada právnej istoty predstavuje všeobecnú zásadu práva Únie, na základe ktorej možno predpokladať predvídateľnosť pravidiel a ich právnych účinkov. Podľa judikatúry táto zásada bráni Komisii, aby odložila výkon svojich právomocí na neurčito (334). Súdny dvor takisto uviedol, že túto zásadu možno uplatniť len vo výnimočných prípadoch, keď sa prejaví zjavné nekonanie Komisie a zjavné porušenie jej povinnosti starostlivosti pri výkone funkcie svojich kontrolných právomocí (335). |
| --- | --- |

(344)

Hoci všeobecné zásady práva Únie inšpirujú celý právny rámec Únie, Súdny dvor predložil veľmi obmedzujúci výklad týchto zásad v súvislosti s vymáhaním. Zásada právnej istoty predstavuje všeobecnú zásadu práva Únie, na základe ktorej možno predpokladať predvídateľnosť pravidiel a ich právnych účinkov. Podľa judikatúry táto zásada bráni Komisii, aby odložila výkon svojich právomocí na neurčito (334). Súdny dvor takisto uviedol, že túto zásadu možno uplatniť len vo výnimočných prípadoch, keď sa prejaví zjavné nekonanie Komisie a zjavné porušenie jej povinnosti starostlivosti pri výkone funkcie svojich kontrolných právomocí (335).

334

335

| (345) | Keďže dotknuté záväzné stanoviská Luxembursko nikdy neoznámilo Komisii ani neboli iným spôsobom zverejnené, v danom prípade sa Komisia mohla dozvedieť o ich existencii len 25. júna 2015, keď Luxembursko odpovedalo na jej žiadosť o poskytnutie informácií z 25. marca 2015. Preto zo strany Komisie nedošlo k neoprávnenému meškaniu ani porušeniu jej povinností starostlivosti pri výkone jej právomocí, ktorými možno odôvodniť uplatnenie tejto zásady na to, aby sa zabránilo vymáhaniu pomoci. |
| --- | --- |

(345)

Keďže dotknuté záväzné stanoviská Luxembursko nikdy neoznámilo Komisii ani neboli iným spôsobom zverejnené, v danom prípade sa Komisia mohla dozvedieť o ich existencii len 25. júna 2015, keď Luxembursko odpovedalo na jej žiadosť o poskytnutie informácií z 25. marca 2015. Preto zo strany Komisie nedošlo k neoprávnenému meškaniu ani porušeniu jej povinností starostlivosti pri výkone jej právomocí, ktorými možno odôvodniť uplatnenie tejto zásady na to, aby sa zabránilo vymáhaniu pomoci.

| (346) | Skutočnosť, že sa Luxembursko domnieva, že uplatnilo svoje vlastné právo v dobrej viere spôsobom, ktorý považuje za správny a v zhode s predchádzajúcou praxou, alebo skutočnosť, že Luxembursko nesúhlasí s výkladom referenčného systému, ktorý prijala Komisia, nie je relevantný pre jeho povinnosť vymáhať pomoc. Prijať tvrdenie Luxemburska by malo neprijateľný následok, a to že členský štát, ktorý neustále poskytuje neoprávnenú a s vnútorným trhom nezlučiteľnú pomoc, by nemal povinnosť žiadnu pomoc vymáhať. To by tiež znamenalo, že by sa samotná skutočnosť, že sa opatrenie pomoci poskytlo v súlade s výkladom uskutočneným členským štátom podľa vlastných vnútroštátnych pravidiel, mohla uplatniť na zabránenie vymáhaniu pomoci. Rovnaký záver by mohol ohroziť uplatnenie pravidiel štátnej pomoci v prípade akéhokoľvek opatrenia pomoci, ktoré by sa posúdilo ako neoprávnená a s vnútorným trhom nezlučiteľná pomoc, pretože povinnosť vymáhať poskytnutú pomoc sa nemôže opierať o zámer štátu, ale o narušenie hospodárskej súťaže spôsobené touto pomocou. Pokiaľ ide o povinnosť vymáhať pomoc stanovenú nariadením (EÚ) 2015/1589, údajná „zložitosť“ analýzy daňových opatrení, ktorú vykonala Komisia, navyše nepredstavuje prijateľné tvrdenie. |
| --- | --- |

(346)

Skutočnosť, že sa Luxembursko domnieva, že uplatnilo svoje vlastné právo v dobrej viere spôsobom, ktorý považuje za správny a v zhode s predchádzajúcou praxou, alebo skutočnosť, že Luxembursko nesúhlasí s výkladom referenčného systému, ktorý prijala Komisia, nie je relevantný pre jeho povinnosť vymáhať pomoc. Prijať tvrdenie Luxemburska by malo neprijateľný následok, a to že členský štát, ktorý neustále poskytuje neoprávnenú a s vnútorným trhom nezlučiteľnú pomoc, by nemal povinnosť žiadnu pomoc vymáhať. To by tiež znamenalo, že by sa samotná skutočnosť, že sa opatrenie pomoci poskytlo v súlade s výkladom uskutočneným členským štátom podľa vlastných vnútroštátnych pravidiel, mohla uplatniť na zabránenie vymáhaniu pomoci. Rovnaký záver by mohol ohroziť uplatnenie pravidiel štátnej pomoci v prípade akéhokoľvek opatrenia pomoci, ktoré by sa posúdilo ako neoprávnená a s vnútorným trhom nezlučiteľná pomoc, pretože povinnosť vymáhať poskytnutú pomoc sa nemôže opierať o zámer štátu, ale o narušenie hospodárskej súťaže spôsobené touto pomocou. Pokiaľ ide o povinnosť vymáhať pomoc stanovenú nariadením (EÚ) 2015/1589, údajná „zložitosť“ analýzy daňových opatrení, ktorú vykonala Komisia, navyše nepredstavuje prijateľné tvrdenie.

| (347) | Pokiaľ ide o údajný „nový prístup“, na ktorom sa má zakladať toto rozhodnutie, Komisia toto tvrdenie odmieta. Analýza, ktorú vykonala Komisia, je v súlade s jej predchádzajúcimi rozhodnutiami a s judikatúrou: existencia selektívnej výhody sa posúdila vzhľadom na všeobecný daňový systém uplatnený na príjmy spoločností v Luxembursku. V tejto súvislosti, hoci majú členské štáty daňovú autonómiu v oblasti priamych daní, každé daňové opatrenie prijaté členským štátom musí byť v súlade s pravidlami štátnej pomoci Únie, ktoré sú pre členské štáty záväzné a sú nadradené vnútroštátnym právnym predpisom (336). Skutočnosť, že Luxembursko alebo spoločnosť Engie by nemuseli súhlasiť s výkladom niektorých ustanovení, alebo okolnosť, že skutočnosti, o ktoré sa opiera toto rozhodnutie, sa odlišujú od skutočností, o ktoré sa opierajú predchádzajúce rozhodnutia, nevedie k „úplne novému“ prístupu Komisie. Ako sa uvádza vyššie, referenčný rámec definovaný Komisiou v tomto rozhodnutí je navyše v plnom súlade s jej predchádzajúcimi rozhodnutiami, a to nielen v prípade Fiat, ale aj v prípade Amazon, a s judikatúrou Súdneho dvora (337). |
| --- | --- |

(347)

Pokiaľ ide o údajný „nový prístup“, na ktorom sa má zakladať toto rozhodnutie, Komisia toto tvrdenie odmieta. Analýza, ktorú vykonala Komisia, je v súlade s jej predchádzajúcimi rozhodnutiami a s judikatúrou: existencia selektívnej výhody sa posúdila vzhľadom na všeobecný daňový systém uplatnený na príjmy spoločností v Luxembursku. V tejto súvislosti, hoci majú členské štáty daňovú autonómiu v oblasti priamych daní, každé daňové opatrenie prijaté členským štátom musí byť v súlade s pravidlami štátnej pomoci Únie, ktoré sú pre členské štáty záväzné a sú nadradené vnútroštátnym právnym predpisom (336). Skutočnosť, že Luxembursko alebo spoločnosť Engie by nemuseli súhlasiť s výkladom niektorých ustanovení, alebo okolnosť, že skutočnosti, o ktoré sa opiera toto rozhodnutie, sa odlišujú od skutočností, o ktoré sa opierajú predchádzajúce rozhodnutia, nevedie k „úplne novému“ prístupu Komisie. Ako sa uvádza vyššie, referenčný rámec definovaný Komisiou v tomto rozhodnutí je navyše v plnom súlade s jej predchádzajúcimi rozhodnutiami, a to nielen v prípade Fiat, ale aj v prípade Amazon, a s judikatúrou Súdneho dvora (337).

336

337

| (348) | Pokiaľ ide o zásadu oprávneného očakávania, môže sa jej dovolávať každá osoba, u ktorej inštitúcia Únie „vyvolala odôvodnené očakávania“ (338). Na domáhanie sa tejto zásady sa uplatňujú dôležité obmedzenia. Po prvé, Súdny dvor tvrdí, že nikto sa nemôže odvolávať na túto zásadu, ak mu neboli poskytnuté
  „konkrétne uistenia zo strany verejnej správy“
   (339). Tieto uistenia majú predložiť inštitúcie Únie (340). Po druhé, členské štáty sa nemôžu odvolávať na túto zásadu, ak Komisii neoznámili opatrenie štátnej pomoci (341). Po tretie, údajné nekonanie Komisie nie je relevantné, ak jej nebolo oznámené opatrenie pomoci (342), a preto jej mlčanie nemožno vykladať ako implicitné povolenie opatrenia, ktoré môže viesť k dôvodným očakávaniam (343). V danom prípade Luxembursko neoznámilo dotknuté záväzné stanoviská Komisii a Komisia nepredložila Luxembursku konkrétne uistenia, podľa ktorých dotknuté záväzné stanoviská nepredstavovali pomoc. Preto sa Luxembursko nemôže dovolávať zásady oprávneného očakávania. |
| --- | --- |

(348)

Pokiaľ ide o zásadu oprávneného očakávania, môže sa jej dovolávať každá osoba, u ktorej inštitúcia Únie „vyvolala odôvodnené očakávania“ (338). Na domáhanie sa tejto zásady sa uplatňujú dôležité obmedzenia. Po prvé, Súdny dvor tvrdí, že nikto sa nemôže odvolávať na túto zásadu, ak mu neboli poskytnuté
  „konkrétne uistenia zo strany verejnej správy“
   (339). Tieto uistenia majú predložiť inštitúcie Únie (340). Po druhé, členské štáty sa nemôžu odvolávať na túto zásadu, ak Komisii neoznámili opatrenie štátnej pomoci (341). Po tretie, údajné nekonanie Komisie nie je relevantné, ak jej nebolo oznámené opatrenie pomoci (342), a preto jej mlčanie nemožno vykladať ako implicitné povolenie opatrenia, ktoré môže viesť k dôvodným očakávaniam (343). V danom prípade Luxembursko neoznámilo dotknuté záväzné stanoviská Komisii a Komisia nepredložila Luxembursku konkrétne uistenia, podľa ktorých dotknuté záväzné stanoviská nepredstavovali pomoc. Preto sa Luxembursko nemôže dovolávať zásady oprávneného očakávania.

vyvolala odôvodnené očakávania

338

„konkrétne uistenia zo strany verejnej správy“

339

340

341

342

343

| (349) | Pokiaľ ide o skutočnosť, že sa Luxembursko a spoločnosť Engie odvolávajú na predchádzajúcu rozhodovaciu prax Komisie v súvislosti s právnou istotou a oprávneným očakávaním, Komisia v prvom rade pripomína, že nie je viazaná svojou rozhodovacou praxou (344). Navyše uvedené prípady nepotvrdzujú argumenty Luxemburska a spoločnosti Engie. |
| --- | --- |

(349)

Pokiaľ ide o skutočnosť, že sa Luxembursko a spoločnosť Engie odvolávajú na predchádzajúcu rozhodovaciu prax Komisie v súvislosti s právnou istotou a oprávneným očakávaním, Komisia v prvom rade pripomína, že nie je viazaná svojou rozhodovacou praxou (344). Navyše uvedené prípady nepotvrdzujú argumenty Luxemburska a spoločnosti Engie.

344

| (350) | Ak Komisia v rozhodnutí Belgické koordinačné centrá nenariadila vrátenie pomoci, je to preto, že nevzniesla žiadnu námietku v predchádzajúcom rozhodnutí o belgickom režime s podobnými charakteristikami. Komisia teda dospela k záveru, že jej predchádzajúce rozhodnutie o belgickom opatrení poskytovalo oprávnené očakávanie príjemcom nového režimu, ktorý v tom čase analyzovala. Vo svojom rozhodnutí o daňovom režime uplatniteľnom na zoskupenia hospodárskeho záujmu sa Komisia navyše domnievala, že dve mimoriadne okolnosti odôvodňovali nevymáhanie poskytnutej pomoci: po prvé, Komisia meškala vo výkone svojich právomocí, pokiaľ ide o preskúmanie režimu, keďže nereagovala na viacero listov od francúzskych orgánov, a po druhé, príjemcovia tohto režimu boli uvedení do omylu, pokiaľ ide o správnosť režimu, vzhľadom na predchádzajúce rozhodnutie Komisie, podľa ktorého podobné opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. Práve neistota vyplývajúca z predchádzajúceho rozhodnutia odôvodnila rozhodnutie, ktoré prijala Komisia v prípade španielskeho daňového režimu lízingu, aby sa poskytnutá pomoc nevymáhala pred zverejnením rozhodnutia o daňovom režime uplatniteľnom na zoskupenia hospodárskeho záujmu. V danom prípade neexistuje žiadna z týchto okolností. Na strane Komisie nedošlo k žiadnym mimoriadnym prieťahom a Luxembursko a spoločnosť Engie neboli vôbec uvedení do omylu na základe predchádzajúceho rozhodnutia Komisie o podobnom daňovom režime. |
| --- | --- |

(350)

Ak Komisia v rozhodnutí Belgické koordinačné centrá nenariadila vrátenie pomoci, je to preto, že nevzniesla žiadnu námietku v predchádzajúcom rozhodnutí o belgickom režime s podobnými charakteristikami. Komisia teda dospela k záveru, že jej predchádzajúce rozhodnutie o belgickom opatrení poskytovalo oprávnené očakávanie príjemcom nového režimu, ktorý v tom čase analyzovala. Vo svojom rozhodnutí o daňovom režime uplatniteľnom na zoskupenia hospodárskeho záujmu sa Komisia navyše domnievala, že dve mimoriadne okolnosti odôvodňovali nevymáhanie poskytnutej pomoci: po prvé, Komisia meškala vo výkone svojich právomocí, pokiaľ ide o preskúmanie režimu, keďže nereagovala na viacero listov od francúzskych orgánov, a po druhé, príjemcovia tohto režimu boli uvedení do omylu, pokiaľ ide o správnosť režimu, vzhľadom na predchádzajúce rozhodnutie Komisie, podľa ktorého podobné opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. Práve neistota vyplývajúca z predchádzajúceho rozhodnutia odôvodnila rozhodnutie, ktoré prijala Komisia v prípade španielskeho daňového režimu lízingu, aby sa poskytnutá pomoc nevymáhala pred zverejnením rozhodnutia o daňovom režime uplatniteľnom na zoskupenia hospodárskeho záujmu. V danom prípade neexistuje žiadna z týchto okolností. Na strane Komisie nedošlo k žiadnym mimoriadnym prieťahom a Luxembursko a spoločnosť Engie neboli vôbec uvedení do omylu na základe predchádzajúceho rozhodnutia Komisie o podobnom daňovom režime.

Belgické koordinačné centrá

| (351) | Odvolanie sa na prípad Holdings 1929 je takisto úplne neúčinné. V tomto prípade Komisia dospela k záveru, že sa žiadna pomoc nebude vymáhať vzhľadom na charakter existujúcej pomoci režimu, ktorý sa prijal v roku 1929, to znamená pred nadobudnutím platnosti Zmluvy. Ďalej sa rozhodla poskytnúť prechodné obdobie na ukončenie režimu vzhľadom na niektoré mimoriadne okolnosti, ktoré charakterizovali tento prípad, a to mimoriadne dlhé obdobie fungovania režimu (76 rokov) a skutočnosť, že okamžité zrušenie opatrenia by mohlo mať relatívne vážne dôsledky na zamestnanosť a hospodársky rast v Luxembursku, kde v krajine s ekonomicky aktívnym obyvateľstvom nepresahujúcim 110 000 pracovníkov pôsobilo 13 000 holdingových spoločností oslobodených od dane. Opäť žiadna z týchto mimoriadnych okolností necharakterizuje aktuálny prípad: pomoc poskytnutú v danom prípade nemožno považovať za existujúcu pomoc a z vymáhania tejto pomoci od spoločnosti Engie nemôže vyplývať žiadny vážny hospodársky dôsledok pre Luxembursko. Komisia tiež odmieta argumenty týkajúce sa vážnych hospodárskych dôsledkov vymáhania pomoci od spoločnosti Engie. Ako už potvrdil Súdny dvor, vymáhanie nemôžu ovplyvniť okolnosti spojené s hospodárskou situáciou príjemcu (345). |
| --- | --- |

(351)

Odvolanie sa na prípad Holdings 1929 je takisto úplne neúčinné. V tomto prípade Komisia dospela k záveru, že sa žiadna pomoc nebude vymáhať vzhľadom na charakter existujúcej pomoci režimu, ktorý sa prijal v roku 1929, to znamená pred nadobudnutím platnosti Zmluvy. Ďalej sa rozhodla poskytnúť prechodné obdobie na ukončenie režimu vzhľadom na niektoré mimoriadne okolnosti, ktoré charakterizovali tento prípad, a to mimoriadne dlhé obdobie fungovania režimu (76 rokov) a skutočnosť, že okamžité zrušenie opatrenia by mohlo mať relatívne vážne dôsledky na zamestnanosť a hospodársky rast v Luxembursku, kde v krajine s ekonomicky aktívnym obyvateľstvom nepresahujúcim 110 000 pracovníkov pôsobilo 13 000 holdingových spoločností oslobodených od dane. Opäť žiadna z týchto mimoriadnych okolností necharakterizuje aktuálny prípad: pomoc poskytnutú v danom prípade nemožno považovať za existujúcu pomoc a z vymáhania tejto pomoci od spoločnosti Engie nemôže vyplývať žiadny vážny hospodársky dôsledok pre Luxembursko. Komisia tiež odmieta argumenty týkajúce sa vážnych hospodárskych dôsledkov vymáhania pomoci od spoločnosti Engie. Ako už potvrdil Súdny dvor, vymáhanie nemôžu ovplyvniť okolnosti spojené s hospodárskou situáciou príjemcu (345).

Holdings 1929

345

| (352) | Judikatúra Súdneho dvora Unicredito tiež nebráni vymáhaniu pomoci. V tomto rozsudku sa potvrdzuje, že v štádiu vymáhania vnútroštátne orgány môžu zobrať do úvahy priaznivejšie daňové zaobchádzanie v porovnaní s tým, ktoré by sa poskytlo príjemcovi na základe všeobecných právnych predpisov „v prípade neexistencie neoprávnenej pomoci a podľa vnútroštátnych pravidiel zlučiteľných s právnymi predpismi Spoločenstva“ (346). Skutočnosť, že sa podnik môže rozhodnúť pre „postup vedúci k najnižšej dani“ v prípade danej transakcie alebo pre „výhodnejšie daňové zaobchádzanie v porovnaní so všeobecnými právnymi predpismi“ preto v ničom nebráni vo vymáhaní, ak tento postup alebo toto daňové zaobchádzanie predstavuje opatrenie neoprávnenej pomoci, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie Komisie. |
| --- | --- |

(352)

Judikatúra Súdneho dvora Unicredito tiež nebráni vymáhaniu pomoci. V tomto rozsudku sa potvrdzuje, že v štádiu vymáhania vnútroštátne orgány môžu zobrať do úvahy priaznivejšie daňové zaobchádzanie v porovnaní s tým, ktoré by sa poskytlo príjemcovi na základe všeobecných právnych predpisov „v prípade neexistencie neoprávnenej pomoci a podľa vnútroštátnych pravidiel zlučiteľných s právnymi predpismi Spoločenstva“ (346). Skutočnosť, že sa podnik môže rozhodnúť pre „postup vedúci k najnižšej dani“ v prípade danej transakcie alebo pre „výhodnejšie daňové zaobchádzanie v porovnaní so všeobecnými právnymi predpismi“ preto v ničom nebráni vo vymáhaní, ak tento postup alebo toto daňové zaobchádzanie predstavuje opatrenie neoprávnenej pomoci, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie Komisie.

Unicredito

v prípade neexistencie neoprávnenej pomoci a podľa vnútroštátnych pravidiel zlučiteľných s právnymi predpismi Spoločenstva

346

8.2.2.   ZÁSADA RIADNEJ SPRÁVY VECÍ VEREJNÝCH

| (353) | Spoločnosť Engie tvrdí, že rozhodnutie o začatí konania nie je dostatočne odôvodnené. Komisia sa podľa nej najmä uspokojila s jediným odsekom, aby uplatnila predpoklad selektívnosti jednotlivých opatrení uvedených v dotknutých záväzných stanoviskách alebo aby uplatnila údajnú výnimku z pravidiel o zneužívaní práv v luxemburských daňových predpisoch. Tento nedostatok odôvodnenia by viedol k porušeniu zásady riadnej správy vecí verejných, ktoré by takisto bránilo vo vymáhaní pomoci (347). |
| --- | --- |

(353)

Spoločnosť Engie tvrdí, že rozhodnutie o začatí konania nie je dostatočne odôvodnené. Komisia sa podľa nej najmä uspokojila s jediným odsekom, aby uplatnila predpoklad selektívnosti jednotlivých opatrení uvedených v dotknutých záväzných stanoviskách alebo aby uplatnila údajnú výnimku z pravidiel o zneužívaní práv v luxemburských daňových predpisoch. Tento nedostatok odôvodnenia by viedol k porušeniu zásady riadnej správy vecí verejných, ktoré by takisto bránilo vo vymáhaní pomoci (347).

347

| (354) | Komisia nemôže pripustiť skutočnosť, že došlo k porušeniu zásady riadnej správy vecí verejných. O existencii opatrení pomoci sa dozvedela len 25. júna 2015, keď Luxembursko odpovedalo na jej žiadosť o poskytnutie informácií z 25. marca 2015. Preto nedošlo k neoprávneným prieťahom v konaní. |
| --- | --- |

(354)

Komisia nemôže pripustiť skutočnosť, že došlo k porušeniu zásady riadnej správy vecí verejných. O existencii opatrení pomoci sa dozvedela len 25. júna 2015, keď Luxembursko odpovedalo na jej žiadosť o poskytnutie informácií z 25. marca 2015. Preto nedošlo k neoprávneným prieťahom v konaní.

| (355) | Pokiaľ ide o nedostatočné odôvodnenie, Komisia tvrdí, že rozhodnutie o začatí konania má iba „rekapitulovať príslušné skutkové a právne skutočnosti, [...] zahŕňať predbežné posúdenie dotknutého štátneho opatrenia na účely stanovenia, či opatrenie má charakter pomoci a [...] uvádzať dôvody, ktoré vedú k pochybnostiam o jej zlučiteľnosti so spoločným trhom“ (348). Vzhľadom na predbežnú povahu posúdenia vymáhaniu nemôže brániť ten, kto ho vníma ako nedostatočné odôvodnenie rozhodnutia o začatí konania. V každom prípade Komisia pripomína, že údajne nedostatočné odôvodnenie predpokladu selektívnosti jednotlivých opatrení predstavuje neúčinné tvrdenie, pretože Komisia nezakladá uvedené rozhodnutie na tomto predpoklade. |
| --- | --- |

(355)

Pokiaľ ide o nedostatočné odôvodnenie, Komisia tvrdí, že rozhodnutie o začatí konania má iba „rekapitulovať príslušné skutkové a právne skutočnosti, [...] zahŕňať predbežné posúdenie dotknutého štátneho opatrenia na účely stanovenia, či opatrenie má charakter pomoci a [...] uvádzať dôvody, ktoré vedú k pochybnostiam o jej zlučiteľnosti so spoločným trhom“ (348). Vzhľadom na predbežnú povahu posúdenia vymáhaniu nemôže brániť ten, kto ho vníma ako nedostatočné odôvodnenie rozhodnutia o začatí konania. V každom prípade Komisia pripomína, že údajne nedostatočné odôvodnenie predpokladu selektívnosti jednotlivých opatrení predstavuje neúčinné tvrdenie, pretože Komisia nezakladá uvedené rozhodnutie na tomto predpoklade.

348

8.2.3.   ZÁSADA ROVNOSTI ZAOBCHÁDZANIA

| (356) | Nakoniec sa Engie odvoláva na porušenie zásady rovnosti zaobchádzania a tvrdí, že rozhodnutie o vymáhaní by malo dôsledky len pre spoločnosť Engie a netýkalo by sa iných daňových poplatníkov, ktorí využili to isté zdaňovanie (349). Súdny dvor už však rozhodol, že okolnosť, že iné podniky, hoci aj konkurenti, využijú štátnu pomoc, nemá vplyv na kvalifikáciu špecifického opatrenia ako štátna pomoc (350). Keďže vymáhanie je logickým dôsledkom existencie neoprávnenej pomoci, toto zdôvodnenie sa má o to viac uplatniť na vrátenie neoprávnenej štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(356)

Nakoniec sa Engie odvoláva na porušenie zásady rovnosti zaobchádzania a tvrdí, že rozhodnutie o vymáhaní by malo dôsledky len pre spoločnosť Engie a netýkalo by sa iných daňových poplatníkov, ktorí využili to isté zdaňovanie (349). Súdny dvor už však rozhodol, že okolnosť, že iné podniky, hoci aj konkurenti, využijú štátnu pomoc, nemá vplyv na kvalifikáciu špecifického opatrenia ako štátna pomoc (350). Keďže vymáhanie je logickým dôsledkom existencie neoprávnenej pomoci, toto zdôvodnenie sa má o to viac uplatniť na vrátenie neoprávnenej štátnej pomoci.

349

350

| (357) | V konečnom dôsledku neexistuje žiadna všeobecná právna zásada, ktorá by bránila vráteniu pomoci v danom prípade. |
| --- | --- |

(357)

V konečnom dôsledku neexistuje žiadna všeobecná právna zásada, ktorá by bránila vráteniu pomoci v danom prípade.

8.3.   METÓDA VRÁTENIA POMOCI

METÓDA VRÁTENIA POMOCI

| (358) | Cieľom povinnosti členského štátu zrušiť neoprávnenú pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je obnoviť predtým existujúcu situáciu hospodárskej súťaže na trhu. V tejto súvislosti Súdny dvor potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď príjemca vráti sumy poskytnuté v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci. |
| --- | --- |

(358)

Cieľom povinnosti členského štátu zrušiť neoprávnenú pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je obnoviť predtým existujúcu situáciu hospodárskej súťaže na trhu. V tejto súvislosti Súdny dvor potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď príjemca vráti sumy poskytnuté v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci.

| (359) | V žiadnom právnom predpise Únie sa nevyžaduje, aby Komisia pri nariadení vrátenia pomoci považovanej za nezlučiteľnú s vnútorným trhom stanovila presnú sumu, ktorá sa má vrátiť (351). Stačí totiž, ak rozhodnutie Komisie obsahuje údaje, ktoré umožnia jeho adresátovi určiť túto výšku bez neprimeraných ťažkostí (352). Podľa právnych predpisov Únie sa vyžaduje len to, aby sa na základe vrátenej pomoci obnovila predchádzajúca situácia a aby sa vymáhaná suma vrátila podľa podmienok vnútroštátneho práva (353). Komisia je v súlade s tým oprávnená obmedziť sa na uloženie povinnosti vrátiť spornú pomoc a výpočet jej presnej výšky ponechať na vnútroštátne orgány (354). |
| --- | --- |

(359)

V žiadnom právnom predpise Únie sa nevyžaduje, aby Komisia pri nariadení vrátenia pomoci považovanej za nezlučiteľnú s vnútorným trhom stanovila presnú sumu, ktorá sa má vrátiť (351). Stačí totiž, ak rozhodnutie Komisie obsahuje údaje, ktoré umožnia jeho adresátovi určiť túto výšku bez neprimeraných ťažkostí (352). Podľa právnych predpisov Únie sa vyžaduje len to, aby sa na základe vrátenej pomoci obnovila predchádzajúca situácia a aby sa vymáhaná suma vrátila podľa podmienok vnútroštátneho práva (353). Komisia je v súlade s tým oprávnená obmedziť sa na uloženie povinnosti vrátiť spornú pomoc a výpočet jej presnej výšky ponechať na vnútroštátne orgány (354).

351

352

353

354

| (360) | V prípade neoprávnenej štátnej pomoci vo forme daňového opatrenia sa suma, ktorá sa má vymáhať, musí vypočítať na základe porovnania medzi skutočne zaplatenou daňou a sumou, ktorá mala byť vyplatená v prípade neexistencie dotknutých záväzných stanovísk. Rozdiel medzi týmito dvomi hodnotami predstavuje pomoc poskytnutú príjemcovi, ktorá sa musí celá vrátiť. |
| --- | --- |

(360)

V prípade neoprávnenej štátnej pomoci vo forme daňového opatrenia sa suma, ktorá sa má vymáhať, musí vypočítať na základe porovnania medzi skutočne zaplatenou daňou a sumou, ktorá mala byť vyplatená v prípade neexistencie dotknutých záväzných stanovísk. Rozdiel medzi týmito dvomi hodnotami predstavuje pomoc poskytnutú príjemcovi, ktorá sa musí celá vrátiť.

| (361) | Ako sa uvádza v oddiele 6, pomoc poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk spočíva hlavne v uplatnení oslobodenia príjmov z účastí na úrovni LNG Holding a CEF na príjmy, ktoré z ekonomického hľadiska zodpovedajú sumám, ktoré si ako náklady odpočítali spoločnosť LNG Supply a spoločnosť GSTM (355). Toto kombinované uplatnenie oslobodenia a odpočtu na rovnaké sumy spôsobilo, že prakticky všetky zisky dosiahnuté spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM unikli zdaneniu. Preto sa výhoda skutočne prejavuje v okamihu, keď sa oslobodenie príjmov z účastí uplatňuje na úrovni LNG Holding a CEF na príjmy zodpovedajúce prirážkam z úveru ZORA, ktoré sa predtým odpočítali na úrovni LNG Supply a GSTM. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že k 31. decembru 2016 (356) sa ešte úver ZORA GSTM nevymenil za akcie GSTM, čo znamená, že pokiaľ ide o túto transakciu, oslobodenie príjmov z účastí sa ešte neuplatnilo. Preto sa pomoc poskytnutá na základe záväzných stanovísk GSTM ešte neprejavila, a preto neexistuje žiadna suma, ktorá sa má vymáhať (s výnimkou prípadov, keď by sa úver ZORA GSTM vymenil za akcie GSTM, akcie zrušili alebo predali a keď by sa oslobodenie príjmov z účastí uplatnilo na príslušné príjmy od 31. decembra 2016 do dátumu prijatia tohto rozhodnutia). |
| --- | --- |

(361)

Ako sa uvádza v oddiele 6, pomoc poskytnutá na základe dotknutých záväzných stanovísk spočíva hlavne v uplatnení oslobodenia príjmov z účastí na úrovni LNG Holding a CEF na príjmy, ktoré z ekonomického hľadiska zodpovedajú sumám, ktoré si ako náklady odpočítali spoločnosť LNG Supply a spoločnosť GSTM (355). Toto kombinované uplatnenie oslobodenia a odpočtu na rovnaké sumy spôsobilo, že prakticky všetky zisky dosiahnuté spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM unikli zdaneniu. Preto sa výhoda skutočne prejavuje v okamihu, keď sa oslobodenie príjmov z účastí uplatňuje na úrovni LNG Holding a CEF na príjmy zodpovedajúce prirážkam z úveru ZORA, ktoré sa predtým odpočítali na úrovni LNG Supply a GSTM. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že k 31. decembru 2016 (356) sa ešte úver ZORA GSTM nevymenil za akcie GSTM, čo znamená, že pokiaľ ide o túto transakciu, oslobodenie príjmov z účastí sa ešte neuplatnilo. Preto sa pomoc poskytnutá na základe záväzných stanovísk GSTM ešte neprejavila, a preto neexistuje žiadna suma, ktorá sa má vymáhať (s výnimkou prípadov, keď by sa úver ZORA GSTM vymenil za akcie GSTM, akcie zrušili alebo predali a keď by sa oslobodenie príjmov z účastí uplatnilo na príslušné príjmy od 31. decembra 2016 do dátumu prijatia tohto rozhodnutia).

355

356

| (362) | Naopak úver ZORA LNG sa v roku 2014 čiastočne vymenil za akcie a akcie spoločnosti LNG Supply, ktoré LNG Holding nadobudla pri konverzii, sa v ten istý rok zrušili, čím spoločnosť LNG Holding dosiahla príjem vo výške 506,2 milióna USD. Tento príjem sa nezdanil z dôvodu uplatnenia oslobodenia príjmov z účastí. Táto suma zodpovedá odpočítaným nákladom ako prirážkam z úveru ZORA na úrovni spoločnosti LNG Supply. |
| --- | --- |

(362)

Naopak úver ZORA LNG sa v roku 2014 čiastočne vymenil za akcie a akcie spoločnosti LNG Supply, ktoré LNG Holding nadobudla pri konverzii, sa v ten istý rok zrušili, čím spoločnosť LNG Holding dosiahla príjem vo výške 506,2 milióna USD. Tento príjem sa nezdanil z dôvodu uplatnenia oslobodenia príjmov z účastí. Táto suma zodpovedá odpočítaným nákladom ako prirážkam z úveru ZORA na úrovni spoločnosti LNG Supply.

| (363) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa mala vymáhaná suma stanoviť: po prvé, vzhľadom na akýkoľvek príjem uvedený v daňových priznaniach spoločnosti LNG Holding zodpovedajúci vymeneným prirážkam z úveru ZORA, ktoré sa predtým odpočítali na úrovni spoločnosti LNG Supply (357); a po druhé, na základe uplatnenia všeobecného daňového systému platného pre zisky spoločností v Luxembursku na takto získanú sumu vrátane bežnej dane z príjmov právnických osôb, miestnej dane, daňových prirážok a dane z majetku. Takto vypočítaná suma predstavuje sumu vymáhanej pomoci, aby sa zamedzilo selektívnej výhode, ktorú poskytlo Luxembursko na základe dotknutých záväzných stanovísk. Komisia si všíma skutočnosť, že až do účtovného obdobia 2016 vrátane sa suma príjmov uvedených v daňových priznaniach spoločnosti LNG Holding zodpovedajúcich vymeneným prirážkam z úveru ZORA, ktoré sa odpočítali na úrovni LNG Supply, zvýšila na 506,2 milióna USD, ktoré sa poskytli počas účtovného obdobia 2014 (358). |
| --- | --- |

(363)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa mala vymáhaná suma stanoviť: po prvé, vzhľadom na akýkoľvek príjem uvedený v daňových priznaniach spoločnosti LNG Holding zodpovedajúci vymeneným prirážkam z úveru ZORA, ktoré sa predtým odpočítali na úrovni spoločnosti LNG Supply (357); a po druhé, na základe uplatnenia všeobecného daňového systému platného pre zisky spoločností v Luxembursku na takto získanú sumu vrátane bežnej dane z príjmov právnických osôb, miestnej dane, daňových prirážok a dane z majetku. Takto vypočítaná suma predstavuje sumu vymáhanej pomoci, aby sa zamedzilo selektívnej výhode, ktorú poskytlo Luxembursko na základe dotknutých záväzných stanovísk. Komisia si všíma skutočnosť, že až do účtovného obdobia 2016 vrátane sa suma príjmov uvedených v daňových priznaniach spoločnosti LNG Holding zodpovedajúcich vymeneným prirážkam z úveru ZORA, ktoré sa odpočítali na úrovni LNG Supply, zvýšila na 506,2 milióna USD, ktoré sa poskytli počas účtovného obdobia 2014 (358).

357

358

| (364) | Metóda uvedená v odôvodnení 363 by sa mala uplatniť na spoločnosť CEF v prípade, keď by sa výška pomoci prejavila z dôvodu konverzie (celkovej alebo čiastočnej) úveru ZORA GSTM na akcie GSTM, zrušením alebo predajom akcií a následným uplatnením oslobodenia príjmov z účastí v daňových priznaniach spoločnosti CEF v okamihu prijatia tohto rozhodnutia. To isté platí aj pre akúkoľvek dodatočnú pomoc poskytnutú spoločnosti LNG Holding v okamihu prijatia tohto rozhodnutia následkom neskorších prípadných konverzií úveru ZORA LNG, zrušenia alebo predaja zodpovedajúcich akcií, ktoré pripadajú spoločnosti LNG Supply, uplatnením oslobodenia príjmov z účastí v daňových priznaniach spoločnosti LNG Holding. |
| --- | --- |

(364)

Metóda uvedená v odôvodnení 363 by sa mala uplatniť na spoločnosť CEF v prípade, keď by sa výška pomoci prejavila z dôvodu konverzie (celkovej alebo čiastočnej) úveru ZORA GSTM na akcie GSTM, zrušením alebo predajom akcií a následným uplatnením oslobodenia príjmov z účastí v daňových priznaniach spoločnosti CEF v okamihu prijatia tohto rozhodnutia. To isté platí aj pre akúkoľvek dodatočnú pomoc poskytnutú spoločnosti LNG Holding v okamihu prijatia tohto rozhodnutia následkom neskorších prípadných konverzií úveru ZORA LNG, zrušenia alebo predaja zodpovedajúcich akcií, ktoré pripadajú spoločnosti LNG Supply, uplatnením oslobodenia príjmov z účastí v daňových priznaniach spoločnosti LNG Holding.

8.4.   SUBJEKT, KTORÝ MÁ VRÁTIŤ POMOC

SUBJEKT, KTORÝ MÁ VRÁTIŤ POMOC

| (365) | Vzhľadom na pripomienky uvedené v oddiele 6.6 a oddiele 8.3 Komisia dospela k záveru, že Luxembursko by malo najprv vymôcť neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, ktorá sa už prejavila u LNG Holding (359). Keby spoločnosť LNG Holding nemohla vrátiť celú sumu pomoci, ktorú získala prostredníctvom dotknutých záväzných stanovísk, Luxembursko by malo celú zostávajúcu dlžnú sumu vymôcť od spoločnosti Engie S.A. a/alebo od jedného z jej nástupcov, alebo od spoločností skupiny, keďže ide o subjekt, ktorý kontroluje skupinu Engie, ktorá predstavuje jednu hospodársku jednotku, ktorá má prospech z pomoci. Týmto spôsobom sa odstráni neoprávnená výhoda poskytnutá v dotknutých záväzných stanoviskách a predchádzajúca situácia na trhu sa vďaka vráteniu pomoci obnoví. |
| --- | --- |

(365)

Vzhľadom na pripomienky uvedené v oddiele 6.6 a oddiele 8.3 Komisia dospela k záveru, že Luxembursko by malo najprv vymôcť neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, ktorá sa už prejavila u LNG Holding (359). Keby spoločnosť LNG Holding nemohla vrátiť celú sumu pomoci, ktorú získala prostredníctvom dotknutých záväzných stanovísk, Luxembursko by malo celú zostávajúcu dlžnú sumu vymôcť od spoločnosti Engie S.A. a/alebo od jedného z jej nástupcov, alebo od spoločností skupiny, keďže ide o subjekt, ktorý kontroluje skupinu Engie, ktorá predstavuje jednu hospodársku jednotku, ktorá má prospech z pomoci. Týmto spôsobom sa odstráni neoprávnená výhoda poskytnutá v dotknutých záväzných stanoviskách a predchádzajúca situácia na trhu sa vďaka vráteniu pomoci obnoví.

359

9.   KONTROLA UPLATNENIA ROZHODNUTIA

KONTROLA UPLATNENIA ROZHODNUTIA

| (366) | Ako sa uvádza v oddiele 6.2, oslobodenie príjmov z účastí na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF uplatnené na príjmy zodpovedajúce z ekonomického hľadiska sumám odpočítaným ako náklady na úrovni LNG Supply a GSTM (prirážky z úveru ZORA) vedie k neoprávnenej výhode a fyzicky predstavuje pomoc poskytnutú Luxemburskom na základe dotknutých záväzných stanovísk. Komisia nespochybňuje samotnú zákonnosť všetkých štruktúr, ktoré zaviedla spoločnosť Engie na prevod obidvoch činností, podľa luxemburských právnych predpisov. Spochybňuje iba konkrétne účinky tejto štruktúry na celkovú daň skupiny Engie, a to skutočnosť, že sa takmer všetky zisky dosiahnuté spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM v Luxembursku v skutočnosti nezdanili. Komisia hlavne žiada, aby Luxembursko neuplatnilo oslobodenie príjmov z účastí na úrovni holdingových spoločností na akýkoľvek príjem zodpovedajúci sumám, ktoré sa predtým odpočítali zo zdaniteľného príjmu dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

(366)

Ako sa uvádza v oddiele 6.2, oslobodenie príjmov z účastí na úrovni spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF uplatnené na príjmy zodpovedajúce z ekonomického hľadiska sumám odpočítaným ako náklady na úrovni LNG Supply a GSTM (prirážky z úveru ZORA) vedie k neoprávnenej výhode a fyzicky predstavuje pomoc poskytnutú Luxemburskom na základe dotknutých záväzných stanovísk. Komisia nespochybňuje samotnú zákonnosť všetkých štruktúr, ktoré zaviedla spoločnosť Engie na prevod obidvoch činností, podľa luxemburských právnych predpisov. Spochybňuje iba konkrétne účinky tejto štruktúry na celkovú daň skupiny Engie, a to skutočnosť, že sa takmer všetky zisky dosiahnuté spoločnosťou LNG Supply a spoločnosťou GSTM v Luxembursku v skutočnosti nezdanili. Komisia hlavne žiada, aby Luxembursko neuplatnilo oslobodenie príjmov z účastí na úrovni holdingových spoločností na akýkoľvek príjem zodpovedajúci sumám, ktoré sa predtým odpočítali zo zdaniteľného príjmu dcérskych spoločností.

| (367) | Keďže platnosť úverov ZORA má uplynúť v roku 2024 a v roku 2026 (360), veľká časť výhody poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk sa skutočne prejaví v budúcnosti v závislosti od rozhodnutia spoločnosti Engie o momente konverzie úverov ZORA na akcie spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM a zrušení alebo následnom predaji akcií. Preto Komisia dospela k záveru, že okrem povinnosti vrátiť pomoc, ktorá sa už prejavila, ako sa uvádza v oddiele 8, Luxembursko nesmie uplatniť oslobodenie príjmov z účastí na úrovni LNG Holding a CEF na príjmy zodpovedajúce prirážkam z úveru ZORA, ktoré už odpočítala spoločnosť LNG Supply a spoločnosť GSTM, či už v momente uplynutia platnosti úverov ZORA v roku 2024 a v roku 2026, skôr alebo po roku 2026 (361). |
| --- | --- |

(367)

Keďže platnosť úverov ZORA má uplynúť v roku 2024 a v roku 2026 (360), veľká časť výhody poskytnutá spoločnosti Engie na základe dotknutých záväzných stanovísk sa skutočne prejaví v budúcnosti v závislosti od rozhodnutia spoločnosti Engie o momente konverzie úverov ZORA na akcie spoločnosti LNG Supply a spoločnosti GSTM a zrušení alebo následnom predaji akcií. Preto Komisia dospela k záveru, že okrem povinnosti vrátiť pomoc, ktorá sa už prejavila, ako sa uvádza v oddiele 8, Luxembursko nesmie uplatniť oslobodenie príjmov z účastí na úrovni LNG Holding a CEF na príjmy zodpovedajúce prirážkam z úveru ZORA, ktoré už odpočítala spoločnosť LNG Supply a spoločnosť GSTM, či už v momente uplynutia platnosti úverov ZORA v roku 2024 a v roku 2026, skôr alebo po roku 2026 (361).

360

361

| (368) | Keďže sa veľká časť pomoci poskytnutá spoločnosti Engie ešte neprejavila a na účely zabezpečenia, aby takáto situácia nenastala v budúcnosti, bude potrebné, aby Luxembursko predložilo Komisii hlavne daňové priznania, riadne účtovné závierky a konečné daňové výmery týchto subjektov skupiny Engie: Engie LNG Supply, S.A., Engie Treasury Management S.à.r.l., Engie LNG Holding S.à.r.l., Engie Invest International S.A. (vrátane daňových priznaní a daňových výmerov v rámci režimu daňovej konsolidácie) (362), Engie LNG (Luxembourg) S.à.r.l. a Electrabel Invest Luxembourg S.A. Komisia musí tiež dostať akékoľvek nové záväzné stanovisko, ktoré prijme Luxembursko v prospech vyššie uvedených subjektov alebo akéhokoľvek iného subjektu skupiny Engie, pokiaľ ide o zdaňovanie štruktúr implementovaných spoločnosťou Engie v dotknutých záväzných stanoviskách. Tieto informácie sú potrebné na zabezpečenie plynulého uplatňovania tohto rozhodnutia v čase. V tejto súvislosti bude Komisia overovať za každé účtovné obdobie, že sa žiadne oslobodenie príjmov z účastí neuplatnilo na úrovni Engie LNG Holding S.à.r.l. a Engie Invest International S.A. na príjmy zodpovedajúce prirážkam z úveru ZORA, ktoré sa odpočítali na úrovni Engie LNG Supply, S.A. a Engie Treasury Management S.à.r.l. Táto kontrolná povinnosť platí, či sa už plánovaná transakcia uvedená v odôvodnení 22 ukončí alebo neukončí, to znamená, či materská spoločnosť spoločnosti Engie LNG Supply, S.A. bude patriť skupine Engie alebo skupine Total. Ak sa navyše spoločnosť Engie rozhodne preskúmať štruktúry zavedené v dotknutých záväzných stanoviskách, Luxembursko musí Komisiu upovedomiť o prípadných zmenách a ich účinkoch na celkovú daň dlžnú skupinou Engie v Luxembursku. Uvedené povinnosti v tomto odôvodnení zostávajú v platnosti až do úplnej premeny akcií LNG Supply a GSTM a ich následného zrušenia alebo predaja. |
| --- | --- |

(368)

Keďže sa veľká časť pomoci poskytnutá spoločnosti Engie ešte neprejavila a na účely zabezpečenia, aby takáto situácia nenastala v budúcnosti, bude potrebné, aby Luxembursko predložilo Komisii hlavne daňové priznania, riadne účtovné závierky a konečné daňové výmery týchto subjektov skupiny Engie: Engie LNG Supply, S.A., Engie Treasury Management S.à.r.l., Engie LNG Holding S.à.r.l., Engie Invest International S.A. (vrátane daňových priznaní a daňových výmerov v rámci režimu daňovej konsolidácie) (362), Engie LNG (Luxembourg) S.à.r.l. a Electrabel Invest Luxembourg S.A. Komisia musí tiež dostať akékoľvek nové záväzné stanovisko, ktoré prijme Luxembursko v prospech vyššie uvedených subjektov alebo akéhokoľvek iného subjektu skupiny Engie, pokiaľ ide o zdaňovanie štruktúr implementovaných spoločnosťou Engie v dotknutých záväzných stanoviskách. Tieto informácie sú potrebné na zabezpečenie plynulého uplatňovania tohto rozhodnutia v čase. V tejto súvislosti bude Komisia overovať za každé účtovné obdobie, že sa žiadne oslobodenie príjmov z účastí neuplatnilo na úrovni Engie LNG Holding S.à.r.l. a Engie Invest International S.A. na príjmy zodpovedajúce prirážkam z úveru ZORA, ktoré sa odpočítali na úrovni Engie LNG Supply, S.A. a Engie Treasury Management S.à.r.l. Táto kontrolná povinnosť platí, či sa už plánovaná transakcia uvedená v odôvodnení 22 ukončí alebo neukončí, to znamená, či materská spoločnosť spoločnosti Engie LNG Supply, S.A. bude patriť skupine Engie alebo skupine Total. Ak sa navyše spoločnosť Engie rozhodne preskúmať štruktúry zavedené v dotknutých záväzných stanoviskách, Luxembursko musí Komisiu upovedomiť o prípadných zmenách a ich účinkoch na celkovú daň dlžnú skupinou Engie v Luxembursku. Uvedené povinnosti v tomto odôvodnení zostávajú v platnosti až do úplnej premeny akcií LNG Supply a GSTM a ich následného zrušenia alebo predaja.

362

10.   ZÁVER

ZÁVER

| (369) | Na záver Komisia konštatuje na základe dotknutých záväzných stanovísk, že Luxembursko poskytlo spoločnosti Engie neoprávnene štátnu pomoc v rozpore s článkom 107 ods. 1 a článkom 108 ods. 3 Zmluvy. Luxembursko je povinné vymôcť uvedenú štátnu pomoc v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) 2015/1589 od spoločnosti LNG Holding alebo, ak táto nevráti celú sumu pomoci, vymôcť zostatok od skupiny Engie S.A alebo od jedného z jej nástupcov, alebo od spoločností skupiny. Luxembursko musí takisto dohliadnuť, aby sa v budúcnosti spoločnosti Engie alebo jednej zo spoločností jej skupiny neposkytla žiadna ďalšia pomoc v dôsledku daňového zaobchádzania uvedeného v dotknutých záväzných stanoviskách. Komisia preto |
| --- | --- |

(369)

Na záver Komisia konštatuje na základe dotknutých záväzných stanovísk, že Luxembursko poskytlo spoločnosti Engie neoprávnene štátnu pomoc v rozpore s článkom 107 ods. 1 a článkom 108 ods. 3 Zmluvy. Luxembursko je povinné vymôcť uvedenú štátnu pomoc v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) 2015/1589 od spoločnosti LNG Holding alebo, ak táto nevráti celú sumu pomoci, vymôcť zostatok od skupiny Engie S.A alebo od jedného z jej nástupcov, alebo od spoločností skupiny. Luxembursko musí takisto dohliadnuť, aby sa v budúcnosti spoločnosti Engie alebo jednej zo spoločností jej skupiny neposkytla žiadna ďalšia pomoc v dôsledku daňového zaobchádzania uvedeného v dotknutých záväzných stanoviskách. Komisia preto

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pomoc poskytnutá v prospech spoločnosti Engie S.A. a všetkých spoločností priamo alebo nepriamo kontrolovaných spoločnosťou Engie S.A. na základe záväzného stanoviska, ktoré vydala luxemburská daňová správa 9. septembra 2008 v znení zmien alebo doplnení záväznými stanoviskami z 30. septembra 2008, z 3. marca 2009, z 9. marca 2012 a z 13. marca 2014, ako aj na základe záväzného stanoviska, ktoré vydala luxemburská daňová správa 9. februára 2010, doplneného o záväzné stanovisko z 15. júna 2012, ktoré Luxembursko poskytlo neoprávnene a v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

1.   Luxembursko vymôže od spoločnosti Engie LNG Holding S.à.r.l. nezlučiteľnú a neoprávnenú pomoc uvedenú v článku 1.

2.   Všetky sumy, ktoré nebude možné vymôcť od spoločnosti Engie LNG Holding S.à.r.l. na základe vymáhania uvedeného v ods. 1, sa budú vymáhať od spoločnosti Engie S.A. a/alebo od jedného z jej nástupcov, alebo od jednej zo spoločností skupiny.

3.   Vymáhané sumy sa úročia od dátumu, keď ich príjemcovia dostali k dispozícii, až do ich skutočného vymoženia.

4.   Úroky sa vypočítajú ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004.

5.   Luxembursko prestane poskytovať pomoc uvedenú v článku 1 odo dňa prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 3

1.   Vrátenie pomoci poskytnutej na základe opatrení uvedených v článku 1 sa musí uskutočniť bezodkladne a účinne.

2.   Luxembursko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov odo dňa jeho oznámenia.

Článok 4

1.   V lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Luxembursko predloží Komisii informácie o metóde použitej na výpočet presnej výšky pomoci.

2.   Luxembursko informuje Komisiu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia až do úplného vymoženia pomoci poskytnutej na základe opatrení uvedených v článku 1. Na žiadosť Komisie bezodkladne poskytne všetky informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Luxemburskému veľkovojvodstvu.

V Bruseli 20. júna 2018

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 36, 3.2.2017, s. 13.

1

(2)  Tento list sa zaslal pod číslom SA.37267 (2013/CP) – Postupy pri vydávaní záväzných stanovísk – Luxembursko.

2

(3)  V roku 2015 sa skupina GDF Suez premenovala na Engie; pozri webové sídlo spoločnosti Engie (https://www.engie.com/groupe/histoire-groupe-engie/).

3

(4)  V roku 2015 LNG Supply S.A. premenovaná na Engie. „LNG“ je skratka „liquefied natural gas“ (skvapalnený zemný plyn).

4

(5)  V roku 2015 premenovaná na Engie Treasury Management S.à.r.l.

5

(6)  Hoci sa presný význam skratky ZORA v spise neuvádza a ani ju Luxembursko neobjasnilo, Komisia predpokladá, že zodpovedá významu „
  Zéro-intérêts Obligation Remboursable en Actions
  “.

6

Zéro-intérêts Obligation Remboursable en Actions

(7)  Rozhodnutie Komisie z 19. septembra 2016 vo veci SA.44888 (2016/NN) (ex 2016/EO), „Možná štátna pomoc poskytnutá v prospech spoločnosti GDF Suez“ (Ú. v. EÚ C 36, 3.2.2017, s. 13).

7

(8)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

8

(9)  Pozri webové sídlo spoločnosti Engie (http://www.engie.com/groupe/histoire-groupe-engie/).

9

(10)  Pozri webové sídlo spoločnosti Engie (http://www.engie.com/journalistes/communiques-de-presse/gdf-suez-devient-engie/).

10

(11)  V roku 2014 prevádzkovala okolo 650 elektrární na celom svete (Engie, Kľúčové číselné údaje, https://library.engie.com/uid_3b0d9abd-abf7-404d-913f-0c30f10eb8d0#app=3d20&9557-source=xmlConfs/init.xml&l=fr&p=0&v=Version1).

11

(12)  K 31. decembru 2016 (http://www.engie.com/wp-content/uploads/2017/03/chifres-cles-2016-v1_va.jpg).

12

(13)  Engie, Kľúčové číselné údaje (http://www.engie.com/wp-content/uploads/2017/03/chifres-cles-2016-v1_va.jpg).

13

(14)  Engie, Ročné výkazy 2016, prílohy FY 2016 (https://www.engie.com/investisseurs/resultats-3/resultats-2016/). 3,8 miliardy EUR sa dosiahlo v Latinskej Amerike, 4,7 miliardy EUR v Severnej Amerike, 5,5 miliardy EUR v Ázii, na Blízkom Východe a v Oceánii a 0,3 miliardy EUR v Afrike.

14

(15)  Tamže. 15,1 % v Latinskej Amerike, 5,9 % v Severnej Amerike a 11,6 % vo zvyšku sveta.

15

(16)  V roku 2015 premenovaná na Engie Invest International S.A.

16

(17)  Pozri neauditovanú riadnu účtovnú závierku spoločnosti CEF k 31. decembru 2014.

17

(18)  Pozri https://www.engie.com/wp-content/uploads/2015/06/gsii-co.pdf.

18

(19)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko z 15. júna 2012, s. 2.

19

(20)  V roku 2015 premenovaná na Engie LNG Holding S.à.r.l.

20

(21)  Pozri riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Holding k 31. decembru 2013.

21

(22)  Podľa žiadosti o záväzné stanovisko z 9. septembra 2008 boli v tom čase hlavné aktíva tieto: dohoda o kapacite pre terminál skvapalneného zemného plynu a swapová dohoda o terminále, kúpno-predajná zmluva o skvapalnenom zemnom plyne so spoločnosťou Yemen LNG LLC, rôzne zmluvy o prenájme a zmluvy o dlhodobom skladovaní. Úplný zoznam prevedených aktív sa uvádza v prílohe 1 k zmluve o prevode činnosti z 30. októbra 2009 medzi spoločnosťou GDF Suez LNG Trading S.A a LNG Supply.

22

(23)  Dňa 11. apríla 2018 sa Komisia rozhodla podľa článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (nariadenie ES o fúziách) (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1), že nebude namietať proti tomu, aby spoločnosť Total S.A. nadobudla výhradnú kontrolu istých častí činností spoločnosti Engie súvisiacich so skvapalneným zemným plynom, a teda aj LNG Supply.

23

(24)  Menej ako 1 % zisku skutočne dosiahnutého dcérskou spoločnosťou pochádza z jej obchodných činností.

24

(25)  V prípade, že dcérska spoločnosť zaznamená stratu počas trvania úveru ZORA, prirážky z úveru ZORA budú záporné a znížia nominálnu výšku úveru ZORA.

25

(26)  Napríklad ak subjekt zruší akcie, ktoré dostal podľa forwardovej zmluvy.

26

(27)  Hoci sa v dotknutom záväznom stanovisku stanovilo, že sprostredkovateľský subjekt sa nebude zdaňovať podľa osobitného ustanovenia luxemburského daňového práva (článok 22a), ktorým sa umožňuje odložiť zdaňovanie kapitálových ziskov vyplývajúcich z konverzie úveru na účasti, Luxembursko následne uviedlo, že počas jedinej konverzie, ktorá sa konala k dátumu vydania tohto rozhodnutia, spoločnosti nevyužili toto ustanovenie. V každom prípade nezávisle od uplatnenia tohto osobitného ustanovenia sprostredkovateľský subjekt počas konverzie nedosiahne žiadny zisk.

27

(28)  V skutočnosti sa dcérska spoločnosť zdaňuje iba z menej ako 1 % skutočne dosiahnutého zisku z obchodných činností.

28

(29)  Pozri odôvodnenie 22.

29

(30)  Pozri odôvodnenie 20.

30

(31)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, oddiel 1.

31

(32)  Skutočné riadenie spoločnosti LNG Trading sa presunulo do Holandska (pozri žiadosť o záväzné stanovisko z 30. septembra 2008). Spoločnosť bola následne zlikvidovaná 1. októbra 2012 [pozri list, ktorý poslalo Luxembursko 25. júna 2015 pod číslom SA 37.267 (2013/CP) – Postupy pri vydávaní záväzných stanovísk – Luxembursko].

32

(33)  Tieto zmeny v štruktúre prevodu aktív však nemali vplyv na zdaňovanie jednotlivých spoločností.

33

(34)  K čomu dochádza najneskôr pri splatnosti úveru ZORA, pozri odôvodnenie 34(2).

34

(35)  Štruktúra bola podrobnejšie implementovaná nasledujúcim spôsobom: činnosť súvisiacu so skvapalneným zemným plynom nadobudla spoločnosť LNG Supply výmenou za dve pohľadávky, jednu vo výške [7 – 12] miliónov USD a druhú predstavujúcu reálnu trhovú hodnotu činnosti súvisiacej so skvapalneným zemným plynom po odpočítaní sumy [7 – 12] miliónov USD. Druhú pohľadávku postúpila spoločnosť LNG Trading spoločnosti LNG Holding, ktorá ju následne postúpila spoločnosti LNG Luxembourg ako protihodnotu za forwardovú zmluvu LNG. LNG Luxembourg postúpila pohľadávku spoločnosti LNG Supply ako protihodnotu za úver ZORA LNG (pozri žiadosť o záväzné stanovisko z roka 2009, oddiel 1).

35

(36)  Kópiu predložilo Luxembursko 16. júna 2017.

36

(37)  Pozri zmluvu o prevode LNG, bod 2.1.

37

(38)  Pozri zmluvu o prevode LNG, bod 2.1, bod 3 a bod 4.3.

38

(39)  Predložilo Luxembursko 21. novembra 2016.

39

(40)  Pozri zmluvu o úvere ZORA LNG, bod 2.

40

(41)  Pozri zmluvu o úvere ZORA LNG, bod 5.

41

(42)  Pozri zmluvu o úvere ZORA LNG, bod 4.

42

(43)  Pozri zmluvu o úvere ZORA LNG, body 4 a 5.

43

(44)  Pozri zmluvu o úvere ZORA LNG, bod 2.

44

(45)  Pozri zmluvu o úvere ZORA LNG, bod 5.2 a definície v bode 1.

45

(46)  Predložilo Luxembursko 21. novembra 2016.

46

(47)  Pozri forwardovú zmluvu LNG, bod 2. Rozdiel medzi cenou za prevod aktív podľa zmluvy o prevode činností súvisiacej so skvapalneným zemným plynom (657 miliónov USD) a „emisnou cenou“ úveru ZORA LNG a cenou stanovenou podľa forwardovej zmluvy LNG (646 miliónov USD) zodpovedá zmenke vo výške 11 miliónov USD, ktorú vydala spoločnosť LNG Supply a ktorá nie je zahrnutá do štruktúry financovania (pozri poznámku pod čiarou 35).

47

(48)  Pozri forwardovú zmluvu LNG, bod 3.

48

(49)  V žiadosti o záväzné stanovisko LNG 2008 sa uvádza, že „
  úver ZORA sa bude kumulovať až do výšky zisku pred zdanením [spoločnosti LNG Supply], po odpočítaní čistého obchodného rozpätia [...]. Zvýšením hodnoty záväzku podľa úveru ZORA vznikne [spoločnosti LNG Supply] zodpovedajúci odpočítateľný náklad
  “ (žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 2). Toto zvýšenie záväzku sa uvádza v žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 pod názvom „prirážky z úveru ZORA“ alebo „náklad z úveru ZORA“.

49

úver ZORA sa bude kumulovať až do výšky zisku pred zdanením [spoločnosti LNG Supply], po odpočítaní čistého obchodného rozpätia [...]. Zvýšením hodnoty záväzku podľa úveru ZORA vznikne [spoločnosti LNG Supply] zodpovedajúci odpočítateľný náklad

(50)  V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2012 sa spresňuje, že „
  čisté obchodné rozpätie vo výške [1/(50 – 100)] % hodnoty hrubých aktív
  “ sa má považovať za odkaz na priemernú hodnoty aktív financovaných prostredníctvom úveru ZORA, zatiaľ čo za „
  hrubý obrat
  “ by sa mal považovať celkový príjem spoločnosti LNG Supply uvedený v jej účtovnej závierke vrátane príjmov a nákladov vyplývajúcich zo znášaných úrokov z úverov a kurzových rozdielov spojených s rôznymi činnosťami spoločnosti LNG Supply.

50

čisté obchodné rozpätie vo výške [1/(50 – 100)] % hodnoty hrubých aktív

hrubý obrat

(51)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 5, ods. 6 a vysvetlenie, s. 3.

51

(52)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 2. To znamená, že prirážky z úveru ZORA by mohli byť tiež záporné, ak by spoločnosť LNG Supply zaznamenala stratu.

52

(53)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 3.

53

(54)  V žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 (poznámka 4 pod čiarou) sa uznáva, že „
  v prípade, že neexistujú špeciálne požiadavky podľa právnych predpisov Luxemburska a v záujme toho, aby sa odzrkadlila podstata výnosov z úveru ZORA, možno odporučiť, aby [spoločnosť LNG Luxembourg] zaúčtovala príjmy z celého trvania úveru ZORA. Táto skutočnosť by spôsobila v účtovnej závierke [spoločnosti LNG Luxembourg] navýšenie hodnoty úveru ZORA, okrem prípadu, keby bola reálna hodnota úveru ZORA nižšia
  “.

54

v prípade, že neexistujú špeciálne požiadavky podľa právnych predpisov Luxemburska a v záujme toho, aby sa odzrkadlila podstata výnosov z úveru ZORA, možno odporučiť, aby [spoločnosť LNG Luxembourg] zaúčtovala príjmy z celého trvania úveru ZORA. Táto skutočnosť by spôsobila v účtovnej závierke [spoločnosti LNG Luxembourg] navýšenie hodnoty úveru ZORA, okrem prípadu, keby bola reálna hodnota úveru ZORA nižšia

(55)  Článok 22a druhý pododsek zákona LIR znie takto: „Odchylne od článku 22 piaty pododsek výmenné transakcie uvedené v č. 1 až 4 nižšie nevedú k vytváraniu kapitálových ziskov, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou obchodovaného tovaru, ibaže sa v prípadoch uvedených v č. 1, 3 a 4 buď veriteľ alebo spoločník vzdá uplatnenia tohto ustanovenia: 1. počas konverzie úveru: pridelenie cenných papierov, ktoré predstavujú kapitál dlžníka, veriteľovi. V prípade konverzie konvertibilného úveru sa kapitálový úrok za prevádzkové účtovné obdobie pred konverziou zdaňuje v čase výmennej transakcie“. V praxi to znamená, že na účely luxemburského daňového systému sa historická nadobúdacia cena a historický dátum získania úveru ZORA použijú pre akcie vydané v tomto okamihu.

55

(56)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 5, ods. 7

56

(57)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 5, ods. 7

57

(58)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 3.

58

(59)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 3.

59

(60)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 4 (text zvýraznila Komisia).

60

(61)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 9.

61

(62)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, oddiel 3.1.

62

(63)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, oddiel 3.2.

63

(64)  Pozri riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Supply 2010, poznámka č. 9.

64

(65)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za každý rok, príloha 1.

65

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(66)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial pour 2014, príloha 1.

66

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial pour 2014

(67)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za každý rok, príloha 1.

67

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(68)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za každý rok, príloha 2.

68

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(69)  Podľa Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2014 uvedeného v prílohe 2 (t. z. celkovprirážky z úveru ZORA za rok 2014 predstavovali [250 – 350] miliónov USD. To znamená, že suma, o ktorú sa v roku 2017 súčet cich prirážok z úveru ZORA skutočne znížil, predstavovala [450 – 550] miliónov USD (zodpovedá sume [250 – 350] miliónov hodnota actíUSD a 193,8 miliónov USD).

69

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(70)  Tento číselný údaj zodpovedá výpočtu rozpätia LNG uvedenému v prílohe 3 Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2011. Analogický výpočet sa uvádza v daňových priznaniach za ostatné roky.

70

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(71)  Podľa Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2011, príloha 3, sa táto suma vymenila za [2 500 000 – 3 500 000] EUR.

71

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(72)  A to [100 000 – 300 000] EUR ako miestnej obchodnej dane a [550 000 – 750 000] EUR ako dane z príjmu právnických osôb.

72

(73)  Pozri riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Supply za rok 2014, poznámka č. 8.

73

(74)  Pozri odôvodnenia 46 a 47. Ako sa však uvádza v poznámke pod čiarou 69, suma, o ktorú sa kumulované prirážky z úveru ZORA skutočne znížili, predstavovala [450 – 550] miliónov USD.

74

(75)  Suma 699,9 milióna USD tiež zahŕňa prirážky z úveru ZORA zodpovedajúce roku 2014 (pozri poznámky pod čiarou č. 69 a č. 74).

75

(76)  Pozri riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Supply za rok 2014, poznámka č. 7.

76

(77)  Pozri riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Supply za rok 2015, poznámka č. 8.

77

(78)  Pozri riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Supply za rok 2016, poznámka č. 8.

78

(79)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2013, príloha 1.

79

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(80)  Pozri odôvodnenie (38).

80

(81)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2013, príloha 1.

81

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(82)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2014, prílohy 1 a 2.

82

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(83)  Pozri riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Luxembourg za rok 2015, poznámka č. 4 a č. 5.

83

(84)  Pozri riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Luxembourg za rok 2016, poznámka č. 3 a č. 6.

84

(85)  Pozri napríklad riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Supply za rok 2013, poznámka č. 3.

85

(86)  Pozri za každý rok od roku 2012 Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial, podrobné informácie o účasti podľa článku 166 zákona LIR.

86

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(87)  Pozri riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Holding za rok 2014, poznámka č. 3. Suma kapitálových ziskov približne zodpovedá sume súčtu vymenených prirážok z úveru ZORA (pozri poznámku pod čiarou 74).

87

(88)  Pozri riadnu účtovnú závierku spoločnosti LNG Holding za rok 2015 a 2016, poznámka č. 3.

88

(89)  K čomu dochádza najneskôr pri splatnosti úveru ZORA, pozri odôvodnenie 60(2).

89

(90)  Štruktúra bola podrobnejšie implementovaná nasledujúcim spôsobom: Spoločnosť CEF prevedie činnosť súvisiacu s financovaním a správou pokladnice na spoločnosť GSTM výmenou za zmenku spoločnosti GSTM. Spoločnosť CEF postúpi zmenku spoločnosti EIL výmenou za druhú zmenku v rovnakej sume, ktorú vydá spoločnosť EIL pre spoločnosť CEF. Spoločnosť GSTM následne vystaví úver ZORA GSTM v prospech spoločnosti EIL výmenou za prvú zmenku. Spoločnosť EIL bude financovať investíciu do úveru ZORA GSTM prostredníctvom forwardovej zmluvy GSTM uzatvorenej so spoločnosťou CEF. Ako protihodnotu za forwardovú zmluvu GSTM spoločnosť CEF zaplatí sumu rovnajúcu sa druhej zmenke, ktorá sa bude kompenzovať (pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, oddiel I).

90

(91)  Podľa ods. 5 žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012 „
  sa môže úver ZORA vystavený spoločnosťou GSTM navýšiť. Celková hodnota úveru vystaveného na účel ZORA bude od [7 – 12] do [37 – 42] miliárd EUR
  “. Podľa účtovnej závierky a daňových priznaní spoločnosti GSTM k 31. decembru 2016 sa suma úveru ZORA GSTM nezvýšila.

91

sa môže úver ZORA vystavený spoločnosťou GSTM navýšiť. Celková hodnota úveru vystaveného na účel ZORA bude od [7 – 12] do [37 – 42] miliárd EUR

(92)  
  „
  Proposition de cession d'une branche d'activités déposée au registre de commerce et des sociétés de Luxembourg
  “, ktorý predložilo Luxembursko 16. júna 2017.

92

Proposition de cession d'une branche d'activités déposée au registre de commerce et des sociétés de Luxembourg

(93)  Pozri Proposition de cession d'une branche d'activités – Mémorial C – 13. máj 2011 – oddiel 1: „Berúc do úvahy tento prevod odvetvia činností príjemca vystaví zmenku na sumu: 1 036 912 506,84 EUR“.

93

(94)  Predložilo Luxembursko 21. novembra 2016.

94

(95)  Zmluva z roka 2014 bola podpísaná na základe žiadosti o dodatočné financovanie a pokrýva celú predtým čerpanú sumu.

95

(96)  Pozri zmluvu o úvere ZORA GSTM, bod 2.

96

(97)  Pozri zmluvu o úvere ZORA GSTM, bod 5.

97

(98)  Pozri zmluvu o úvere ZORA GSTM, bod 4.

98

(99)  Pozri zmluvu o úvere ZORA GSTM, bod 4 a bod 5.

99

(100)  Pozri zmluvu o úvere ZORA GSTM, bod 2.

100

(101)  Pozri zmluvu o úvere ZORA GSTM, bod 5.2 a definície v bode 1.

101

(102)  Predložilo Luxembursko 21. novembra 2016.

102

(103)  Pozri forwardovú zmluvu GSTM, bod 2.

103

(104)  Pozri forwardovú zmluvu GSTM, bod 3.

104

(105)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, s. 2.

105

(106)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, s. 2.

106

(107)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, s. 5, ods. 5

107

(108)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012, s. 2. Skratka „APA“ znamená „záväzné stanovisko k stanoveniu metódy transferového ocenenia“.

108

(109)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2011, príloha 3.

109

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(110)  Obežník riaditeľa pre odvody č. 164/2 z 28. januára 2011.

110

(111)  Pozri obežník 164/2, ods. 4.2.

111

(112)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2012, príloha 3.

112

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(113)  Pozri list Luxemburska z 23. mája 2016.

113

(114)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, s. 2. Podobne sa v žiadosti o záväzné stanovisko GSTM z roka 2012 uvádza toto: „
  v prípade, že by sa účtovné postupy odlišovali od ročnej prirážky podľa zmluvy ZORA, spoločnosť by na daňové účely naďalej priznávala iba rozpätie
  “.

114

v prípade, že by sa účtovné postupy odlišovali od ročnej prirážky podľa zmluvy ZORA, spoločnosť by na daňové účely naďalej priznávala iba rozpätie

(115)  Pozri oddiel 2.2.3.4.

115

(116)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, s. 3 a poznámku pod čiarou č. 3 a poznámku pod čiarou č. 4, kde sa uvádzajú rovnaké argumenty ako v žiadosti o záväzné stanovisko LNG z roka 2008 [pozri odôvodnenie (38)].

116

(117)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, s. 3.

117

(118)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, s. 6., ods. 6

118

(119)  Pozri oddiel 2.2.3.5.

119

(120)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, s. 3.

120

(121)  Pozri žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, s. 5, ods. 2 (text zvýraznila Komisia).

121

(122)  Pozri tiež vysvetlivky k súvahe spoločnosti GSTM k 31. decembru 2011, Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial spoločnosti GSTM za rok 2011, príloha 3.

122

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(123)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za každý rok, príloha 1.

123

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(124)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za každý rok, príloha 1.

124

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(125)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za každý rok, príloha 2.

125

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(126)  Tento číselný údaj zodpovedá dokumentu Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2011, príloha 3.

126

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(*1)  výpočet na mesačnom základe

*1

(127)  Pozri odôvodnenie 63.

127

(128)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2012, príloha 3.

128

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(129)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za rok 2012, príloha 3.

129

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(130)  Pozri súvahu spoločnosti EIL v dokumente Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za každý rok, príloha 1.

130

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(131)  Pozri odôvodnenie 66.

131

(132)  Pozri Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial za každý rok, podrobné informácie o účasti uvedené v článku 166 zákona LIR.

132

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

(133)  Článok 159 prvý pododsek zákona LIR: „Za daňových poplatníkov sa považujú rezidenti, ktorí podliehajú dani z príjmu právnických osôb, organizácie kolektívnej povahy uvedené nižšie, ak sa ich sídlo alebo ústredie nachádza na území veľkovojvodstva.“ článok 159 druhý pododsek zákona LIR: „Daň z príjmu právnických osôb sa dotýka všetkých príjmov daňového poplatníka“.

133

(134)  Článok 163 prvý pododsek zákona LIR: „Daň z príjmu právnických osôb sa dotýka zdaniteľného príjmu, ktorý daňový poplatník dosiahol za kalendárny rok.“

134

(135)  Luxemburská daň z príjmov právnických osôb sa skladá z dane zo ziskov („daň z príjmu právnických osôb“ alebo „IRC“), ktorej sadzba sa stanovila na 21 %, a pokiaľ ide o spoločnosti so sídlom v meste Luxemburg, z obchodnej dane zo ziskov („obchodná daň“), ktorej sadzba sa stanovila na 6,75 %. Na IRC so sadzbou 21 % sa okrem toho uplatňuje prirážka 5 % ako príspevok do fondu zamestnanosti. Príplatok na solidaritu sa v roku 2012 zvýšil z 5 % na 7 % s účinnosťou od účtovného roku 2013. So zavedenými zmenami od účtovného roku 2013 sa kumulovaná sadzba dane pre spoločnosti, ktoré sídlia v meste Luxemburg, zvýšila z 28,80 % na 29,22 %. Spoločnosti v Luxembursku okrem toho podliehajú ročnej dani z majetku, ktorá sa vzťahuje na ich čisté aktíva a spočíva v uplatnení sadzby 0,5 % na čistú hodnotu celosvetového imania spoločnosti k 1. januáru každého roka.

135

(136)  Článok 23 prvý pododsek zákona LIR: „[...] ocenenie čistých investovaných aktív má zodpovedať pravidlám stanoveným v pododsekoch nižšie, a pokiaľ ide o prevádzkovateľov, ktorí sú povinní riadne viesť účtovníctvo, aj zásadám podobnej zlučiteľnosti“.

136

(137)  Článok 40 prvý pododsek zákona LIR: „Pokiaľ predpisy, ktoré sa uplatňujú na ocenenie z daňového hľadiska, nevyžadujú ocenenie v určenej výške, hodnoty, ktoré sa majú zachovať v daňovej bilancii, musia byť také ako v obchodnej bilancii alebo sa im majú čo najviac priblížiť v rámci už uvedených predpisov podľa toho, či hodnoty obchodnej bilancie zodpovedajú alebo nezodpovedajú rovnakým predpisom“.

137

(138)  Článok 97 prvý pododsek zákona LIR: „Príjmy pochádzajúce z obežného kapitálu sú: 1. dividendy, podiely na zisku a iné vymerané výnosy v akejkoľvek podobe z dôvodu vlastníctva akcií, podielov na základnom imaní, podielov na ziskoch alebo akýchkoľvek iných účastí v právnických osobách uvedených v článku 159 a článku 160.“

138

(139)  Stanovisko Štátnej rady z 2. apríla 1965 týkajúce sa článku 242 návrhu zákona o dani z príjmu: „Úvaha, že zisky spoločností dosiahnuté dcérskou spoločnosťou a prechádzajúce cez materskú spoločnosť pred ich prerozdelením jej akcionárom sú vystavené trojnásobnému zdaneniu, ktorému treba zabrániť z dôvodov spravodlivého zdaňovania a hospodárskych dôvodov“ (text zvýraznila Komisia).

139

(140)  Smernica Rady č. 90/435/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch (Ú. v. ES L 225, 20.8.1990, s. 6).

140

(141)  Článok 166 prvý pododsek zákona LIR: „príjmy z účasti [...] sa oslobodzujú, ak k dátumu poskytnutia príjmov príjemca drží alebo sa zaväzuje držať túto účasť nepretržite aspoň dvanásť mesiacov a ak počas tohto obdobia účasť neklesne pod prah 10 percent a pod nadobúdaciu cenu 1 200 000 EUR“.

141

(142)  Nariadenie Luxemburského veľkovojvodstva z 21. decembra 2001, ktorým sa vykonáva článok 166 deviaty pododsek č. 1 pozmeneného zákona zo 4. decembra 1967 o dani z príjmov.

142

(143)  Článok 166 deviaty pododsek zákona LIR: „Nariadením Luxemburského veľkovojvodstva možno: 1. za určených podmienok rozšíriť oslobodenie na príjmy dosiahnuté prevodom z účastí, 2. za presne špecifikovaných podmienok stanoviť, že straty z prevodu nie sú odpočítateľné“. Článok 1 prvý pododsek nariadenia z 21. decembra 2001: „Ak daňový subjekt uvedený v článku 166 prvom pododseku č. 1 až 4 prevedie cenné papiere z priamej účasti na kapitáli spoločnosti uvedenej v článku 2 č. 1 až 3 tohto článku, dosiahnutý príjem z prevodu sa oslobodzuje, ak k dátumu scudzenia cenných papierov postupiteľ drží alebo sa zaviaže držať túto účasť nepretržite aspoň 12 mesiacov a ak počas tohto obdobia účasť neklesne pod prah 10 % alebo pod nadobúdaciu cenu 6 000 000 EUR“.

143

(144)  Článok 164 prvý pododsek zákona LIR: „Na určenie zdaniteľného príjmu je bezvýznamné, či sa tento príjem prerozdelí oprávneným osobám alebo nie“.

144

(145)  Článok 164 druhý pododsek zákona LIR: „Podľa vyššie uvedeného pododseku sa za prerozdelenie považujú akéhokoľvek prerozdelenia určené držiteľom akcií, podielov na ziskoch alebo zakladateľských podielov, podielových listov alebo iných cenných papierov, vrátane dlhopisov s premenlivým úrokom, ktorými sa zakladá právo na účasť na ročnom zisku alebo likvidačnom zostatku.“

145

(146)  Článok 22 piaty pododsek zákona LIR: „Výmenná transakcia tovaru sa považuje za prevod daného obchodovateľného tovaru za odplatu a jeho následné nadobudnutie za odplatu. Cena prevodu daného obchodovateľného tovaru určeného na výmennú transakciu zodpovedá jeho odhadovanej dosiahnuteľnej cene.

146

(147)  Článok 22a druhý pododsek číslo 1 zákona LIR znie takto: „Odchylne od článku 22 piaty pododsek výmenné transakcie uvedené v č. 1 až 4 nižšie nevedú k vytváraniu kapitálových ziskov, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou obchodovaného tovaru, ibaže sa v prípadoch uvedených v č. 1, 3 a 4 buď veriteľ alebo spoločník vzdá nároku plynúceho z tohto ustanovenia: 1. pri konverzii úveru: pridelenie cenných papierov, ktoré predstavujú kapitál dlžníka, veriteľovi. V prípade konverzie konvertibilného úveru sa kapitálový úrok za prevádzkové účtovné obdobie pred konverziou zdaňuje v čase výmennej transakcie“. V článku 22a štvrtom pododseku sa okrem iného uvádza: Pokiaľ ide o spoločníka, cena a dátum nadobudnutých cenných papierov pri výmennej transakcii zodpovedá cene a dátumu nadobudnutých daných cenných papierov pri výmennej transakcii. V prípade úhrady doplatku spoločníkovi sa cena nadobudnutých cenných papierov pri výmennej transakcii zníži o tento doplatok.“

147

(148)  Článok 6 zákona StAnpG stanovuje: „
  Durch Missbrauch von Formen und Gestaltungsmöglichkeiten des bürgerlichen Rechts kann die Steuerpflicht nicht umgangen oder gemindert werden. Liegt ein Missbrauch vor, so sind die Steuern so zu erheben, wie sie bei einer den wirtschaftlichen Vorgängen, Tatsachen und Verhältnissen angemessenen rechtlichen Gestaltung zu erheben wären.
  “

148

Durch Missbrauch von Formen und Gestaltungsmöglichkeiten des bürgerlichen Rechts kann die Steuerpflicht nicht umgangen oder gemindert werden. Liegt ein Missbrauch vor, so sind die Steuern so zu erheben, wie sie bei einer den wirtschaftlichen Vorgängen, Tatsachen und Verhältnissen angemessenen rechtlichen Gestaltung zu erheben wären.

(149)  Pozri oddiel 4.2.1 rozhodnutia o začatí konania.

149

(150)  Pozri oddiel 4.2.2.1 rozhodnutia o začatí konania.

150

(151)  Pozri oddiel 4.2.2.2 rozhodnutia o začatí konania.

151

(152)  Pozri oddiel 4.2.3 rozhodnutia o začatí konania.

152

(153)  Pozri odôvodnenia 151 až 155 rozhodnutia o začatí konania.

153

(154)  Pozri odôvodnenie 156 rozhodnutia o začatí konania.

154

(155)  Pozri odôvodnenie 152 rozhodnutia o začatí konania.

155

(156)  Pozri odôvodnenie 158 rozhodnutia o začatí konania.

156

(157)  Pozri pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, bod 168.

157

(158)  Pozri pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, bod 170.

158

(159)  Pozri odôvodnenie 152 rozhodnutia o začatí konania.

159

(160)  Pozri odôvodnenie 97.

160

(161)  Pozri pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, s. 8: „Úver ZORA predstavuje zmluvu, ktorou sa dokumentuje dlh ako aj jeho splácanie, preto nie je v danom prípade článok 164 zákona LIR relevantný“. „Úvery ZORA majú z pohľadu luxemburského daňového systému základné vlastnosti dlhu, a nie účasti na kapitáli.“

161

(162)  Článok 162 zákona LIR: „1. Ustanovenia hlavy 1 tohto zákona sa uplatňujú na stanovenie zdaniteľného príjmu a čistých príjmov, ktoré ho tvoria, na stanovenie zisku z prevodu alebo z likvidačného zostatku, na priznanie, stanovenie a výber dane, pokiaľ sa nižšie neuvádza inak, alebo ak sa uplatnenie týchto ustanovení neodôvodňuje vzhľadom na špeciálnu povahu organizácií kolektívnej povahy. 2. Pri výkone vyššie uvedeného pododseku sa v nariadení Luxemburského veľkovojvodstva uvádzajú platné právne predpisy pre organizácie kolektívnej povahy“.

162

(163)  Pozri pripomienky Luxemburska týkajúce sa listu z 11. decembra 2017, odpoveď na otázku 1.b: „Okrem výnimky udelenej pre zahraničné spoločnosti [...] sa na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť oslobodenie podľa článku 166, tiež vzťahujú ustanovenia článku 164 zákona LIR“.

163

(164)  Rozsudok vo veci C-70/16 P, Comunidad Autónoma de Galicia a Retegal/Komisia, ECLI:EU:C:2017:1002.

164

Comunidad Autónoma de Galicia a Retegal/Komisia

(165)  Spoločnosť Engie tiež tvrdila, že spoločnosť LNG Supply zamestnáva približne [1 – 40] zamestnancov na plný úväzok a spoločnosť GSTM približne [1 – 10] zamestnancov na plný úväzok. Spoločnosť Engie tiež tvrdila, že spoločnosť LNG Luxembourg nemá inú činnosť, ako činnosť, ktorá súvisí s držbou úveru ZORA LNG a forwardovou zmluvou LNG.

165

(166)  Pozri správu PT oddiel 6.1.2 a oddiel 6.1.3.

166

(167)  Metóda nezávislej trhovej ceny je jednou z piatich metód stanovenia transferovej ceny, ktoré OECD uznala v smernici OECD o transferovom oceňovaní pre nadnárodné spoločnosti a správu daní – vydanie z roka 2010.

167

(168)  Rozhodnutie Komisie 2009/809/ES z 8. júla 2009 o schéme groepsrentebox, ktorú Holandsko zamýšľa zaviesť [C 4/07 (ex N 465/06)] (Ú. v. EÚ L 288, 4.11.2009, s. 26). Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/2326 z 21. októbra 2015 o štátnej podpore SA.38375 (2014/C ex 2014/NN), ktorú poskytlo Luxembursko spoločnosti Fiat (Ú. v. EÚ L 351, 22.12.2016, s. 1).

168

groepsrentebox

(169)  Opatrenie 2 akčného plánu BEPS (o narúšaní základu dane a presunoch ziskov).

169

(170)  Pozri rozsudok vo veci C-399/08 P Komisia/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, bod 38 a citovaná judikatúra.

170

Komisia/Deutsche Post

(171)  Rozsudok v spojených veciach C-20/15 P Komisia/World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, bod 53 a citovaná judikatúra.

171

Komisia/World Duty Free Group

(172)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-106/09 P a C-107/09 P Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, ECLI:EU:C:2011:732, bod 72 a citovaná judikatúra.

172

Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo

(173)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-106/09 P a C-107/09 P Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, ECLI:EU:C:2011:732, bod 72 a citovaná judikatúra.

173

Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo

(174)  Rozsudok vo veci C-126/01, GEMO SA, ECLI:EU:C:2003:622, bod 41 a citovaná judikatúra.

174

GEMO SA

(175)  Pozri rozsudok vo veci 730/79, Phillip Morris, ECLI:EU:C:1980:209, bod 11 a rozsudok v spojených veciach T-298/97, T-312/97 atď., Alzetta, ECLI: EU:T:2000:151, bod 80.

175

Phillip Morris

Alzetta

(176)  Pozri odôvodnenie 152 rozhodnutia o začatí konania.

176

(177)  Pozri oznámenie Komisie o pojme „štátna pomoc“ uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „oznámenie o pojme štátna pomoc“) (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, s. 1), bod 67 a citovaná judikatúra.

177

(178)  Pozri rozsudok vo veci C-173/73, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:1974:71, bod 13.

178

Taliansko/Komisia

(179)  Pozri rozsudok vo veci C-66/02, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:2005:768, bod 78; rozsudok vo veci C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze a i., ECLI:EU:C:2006:8, bod 132; a rozsudok vo veci C-522/13, Ministerio de Defensa a Navantia, ECLI:EU:C:2014:2262, body 21 až 31.

179

Taliansko/Komisia

Cassa di Risparmio di Firenze a i

Ministerio de Defensa a Navantia

(180)  Úver ZORA LNG bol okrem toho predmetom čiastočnej konverzie.

180

(181)  Pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, s. 5.

181

(182)  Pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k listu z 11. decembra 2017, bod 33.

182

(183)  Presnejšie všetky zisky dosiahnuté týmito subjektami po odpočte z rozpätia LNG a rozpätia GSTM (na začiatku obidva stanovené na [1/(50 – 100) %] hodnoty ich aktív).

183

(184)  Pozri rozsudok vo veci C-6/12, P Oy, ECLI:EU:C:2013:525, bod 17 a rozsudok vo veci C-522/13, Ministerio de Defensa a Navantia, ECLI:EU:C:2014:2262, bod 32.

184

Oy

Ministerio de Defensa a Navantia

(185)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-20/15 P a C-21/15 P, Komisia/World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, bod 57 a citovaná judikatúra.

185

Komisia/World Duty Free Group

(186)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 65.

186

Paint Graphos

(187)  Pozri oznámenie o pojme štátna pomoc, bod 133.

187

(188)  Oznámenie o pojme štátna pomoc, bod 134.

188

(189)  Pozri oddiel 2.3.1.

189

(190)  Hoci sa v zásade uplatňuje na fyzické osoby podľa článku 162 zákona LIR, toto ustanovenie sa uplatňuje aj na právnické osoby, ktoré podliehajú daňovej povinnosti.

190

(191)  Hoci sa v zásade uplatňuje na fyzické osoby podľa článku 162 zákona LIR, toto ustanovenie sa uplatňuje aj na právnické osoby, ktoré podliehajú daňovej povinnosti.

191

(192)  Hoci sa v zásade uplatňuje na fyzické osoby podľa článku 162 zákona LIR, toto ustanovenie sa uplatňuje aj na právnické osoby, ktoré podliehajú daňovej povinnosti.

192

(193)  Všetky účtovné zásady ako také vrátane zásady obozretnosti sa musia posudzovať ako súčasť referenčného systému. V danom prípade zo zásady obozretnosti vyplýva, že môže existovať dočasná odchýlka medzi okamihom, keď dcérske spoločnosti zaúčtujú prirážky z úveru ZORA ako náklady do svojho účtovníctva, a okamihom, keď požičiavajúce subjekty (upisovatelia úverov ZORA) zaúčtujú zodpovedajúci príjem do svojej účtovnej závierky.

193

(194)  Pozri však odôvodnenie 180.

194

(195)  Pozri odôvodnenia 106 až 108.

195

(196)  Pozri poznámku pod čiarou 194.

196

(197)  Pozri odôvodnenie 135.

197

(198)  Odpočítateľnosť prevádzkových výdavkov iba odráža skutočnosť, že základ pre výpočet zdaniteľného zisku spoločností predstavuje zisk vykázaný v ich účtovnej závierke, keďže tento zisk zodpovedá dosiahnutému príjmu po odpočítaní prevádzkových nákladov a iných znášaných nákladov.

198

(199)  
  „Kumulatívne uplatnenie článkov potvrdené v dotknutých záväzných stanoviskách zodpovedá cieľu luxemburského systému zdaňovania, a to zdaneniu ziskov, po zohľadnení odmeny vyplývajúcej z dlhových nástrojov vydaných poplatníkmi, všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku.“ (Pripomienky spoločnosti Engie k rozhodnutiu o začatí konania, Executive Summary, section III(B)a)iv). Text zvýraznila Komisia).

199

cieľu luxemburského systému zdaňovania, a to zdaneniu ziskov

všetkých spoločností, ktoré podliehajú daňovej povinnosti v Luxembursku

(200)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-20/15 P a C-21/15 P, Komisia/World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, bod 92: „[V] sporných rozhodnutiach totiž Komisia s cieľom kvalifikovať sporné opatrenie ako selektívne vychádzala zo skutočnosti, že daňová výhoda, ktorá z tohto opatrenia vyplýva, sa nevzťahuje bez rozdielu na všetky hospodárske subjekty nachádzajúce sa objektívne z hľadiska cieľa sledovaného všeobecným španielskym daňovým systémom v porovnateľnej situácii, keďže rezidentské podniky, ktoré nadobúdajú podiely rovnakého druhu v spoločnostiach, ktoré sú španielskymi daňovými rezidentmi, nemôžu túto výhodu získať.“ (text zvýraznila Komisia); pozri v tomto zmysle aj bod 22 a bod 68. Podobne pozri rozsudok vo veci C-217/03, Belgicko a Forum 187/Komisia, ECLI:EU:C:2005:266, bod 95; rozsudok vo veci C-88/03, Portugalsko/Komisia, ECLI:EU:C:2006:511, bod 56; rozsudok vo veci C-519/07 P, Komisia/Koninklijke Friesland/Campina, ECLI:EU:C:2009:556, body 2 až 7; a rozsudok v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 50. Pozri aj oznámenie o pojme štátna pomoc, bod 134.

200

Komisia/World Duty Free Group

všeobecným španielskym daňovým systémom

Belgicko a Forum 187/Komisia

Portugalsko/Komisia

Komisia/Koninklijke Friesland/Campina

Paint Graphos

(201)  Rozsudok v spojených veciach C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, ECLI:EU:C:2011:732, body 92 až 95. Pokiaľ ide o posúdenie opatrení na základe ich účinkov, pozri tiež rozsudok vo veci British Aggregates/Komisia, bod 85 a bod 89 a citovaná judikatúra, a rozsudok vo veci C-279/08 P, Komisia/Holandsko, ECLI:EU:C:2011:551, bod 51.

201

Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo

British Aggregates/Komisia

Komisia/Holandsko

(202)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, s. 2.

202

(203)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, s. 2. Pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k listu z 11. decembra 2017, bod 30.

203

(204)  Pozri poznámku pod čiarou 200.

204

(205)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, s. 8 a pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k rozhodnutiu o začatí konania, bod 125 a bod 126.

205

(206)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, s. 2.

206

(207)  Pozri napríklad rozsudok vo veci C-217/03, Belgicko a Forum 187/Komisia, ECLI:EU:C:2005:266, v ktorom rovnako ako v tomto rozhodnutí Súdny dvor vymedzuje referenčný rámec, pričom sa odvoláva na zásadu, podľa ktorej sa spoločnosti zdaňujú na základe ich obchodného zisku: „Na preskúmanie otázky, či určenie zdaniteľných príjmov, ako je stanovené v režime koordinačných centier, poskytuje týmto centrám výhodu, je potrebné, ako to naznačuje Komisia v bode 95 napadnutého rozhodnutia, porovnať tento režim so všeobecným daňovým režimom na základe rozdielov medzi príjmami a nákladmi podniku prevádzkujúceho svoju činnosť v podmienkach voľnej hospodárskej súťaže.“ (bod 95). V tejto súvislosti pozri rozsudok v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 50: „Z informácií, ktoré má v tejto súvislosti k dispozícii Komisia, vyplýva na jednej strane, že na účely výpočtu dane z príjmu právnických osôb sa zdaniteľný základ dotknutých výrobných a pracovných družstiev stanovuje rovnako ako u iných typov spoločností, to znamená vo vzťahu k výške čistého zisku vyplývajúceho z výkonu činností podniku za zdaňovacie obdobie. Je preto potrebné zobrať do úvahy, že na účely posudzovania selektívneho charakteru predmetného opatrenia predstavuje daň z príjmov právnických osôb referenčnú právnu schému.“ (text zvýraznila Komisia). Pozri aj rozsudok v spojených veciach C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, ECLI:EU:C:2011:732, bod 95: „V tejto súvislosti treba preto uviesť, že na rozdiel od toho, čo rozhodol Všeobecný súd, pokiaľ ide o bod 143, bod 144 a bod 150 sporného rozhodnutia, z týchto bodov vyplýva, že Komisia preskúmala existenciu selektívnych výhod v prospech „offshore“ spoločností v súvislosti s daňovou schémou, ktorá formálne platí na všetky podniky. Z uvedeného vyplýva, že sa v spornom opatrení táto schéma identifikuje ako referenčný rámec, na základe ktorého sa majú „offshore“ spoločnosti v podstate zvýhodňovať.“ Neskôr rozsudok vo veci C-236/16 a vo veci C-237/16 ANGED/Generalitat de Catalunya, ECLI:EU:C:2018:280, body 42 až 45.

207

Belgicko a Forum 187/Komisia

Paint Graphos

vo vzťahu k výške čistého zisku vyplývajúceho z výkonu činností podniku za zdaňovacie obdobie

Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo

ANGED/Generalitat de Catalunya

(208)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-20/15 P a C-21/15 P, Komisia/World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, bod 54 a citovaná jurisdikcia, ako aj bod 86.

208

Komisia/World Duty Free Group

(209)  Pozri tiež spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 54, v ktorých Súdny potvrdil, že cieľom, ktorý sa sledoval v schéme dane z príjmov právnických osôb, bolo zdaňovanie ziskov spoločností.

209

Paint Graphos

(210)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, s. 2.

210

(211)  Pozri pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k listu z 11. decembra 2017, body 22 a 23.

211

(212)  V každom prípade Komisia v oddiele 6.2.2 dokazuje, že ak sa mal dodržať užší referenčný rámec, ktorý by sa obmedzoval na ustanovenia o oslobodení príjmov z účastí a na zdanenie prerozdelených ziskov, systém zdaňovania poskytnutý na základe dotknutých záväzných stanovísk by tiež predstavoval výnimku, ktorá v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii spôsobuje zvýhodnené zaobchádzanie.

212

(213)  Povinnosť držať účasť nepretržite dvanásť mesiacov, percento účasti, ktoré nesmie klesnúť pod prah 10 percent kapitálu dotknutej spoločnosti alebo nadobúdacia cena, ktorá nesmie klesnúť pod 1,2 milióna EUR.

213

(214)  Podniky, ktorých príjmy majú rovnakú povahu, ale nespĺňajú podmienky uvedené v článku 166 zákona LIR (pretože napríklad ich účasť je nižšia ako 5 % alebo ju držia menej ako12 mesiacov), tak nevyužijú toto isté oslobodenie.

214

(215)  Luxembursko to potvrdilo na zasadnutí z 1. mája 2017. Keď sa Komisia na tomto zhromaždení pýtala, či možno považovať úpravu dane stanovenú v článku 164 treťom pododseku zákona LIR za výnimku zo zásady „
  zosúladenia
  “ podľa článku 40 zákona LIR, Luxembursko spresnilo, že „akýkoľvek daňový predpis, ktorý ustanovuje úpravu obchodnej bilancie, by sa mal posudzovať ako výnimka“.

215

zosúladenia

(216)  Pozri list Luxemburska z 12. mája 2017, odpoveď na otázku 2.ii: „Účtovný kapitálový zisk vo výške 506,2 milióna USD dosiahnutý spoločnosťou LNG Holding z ekonomického hľadiska zodpovedá nárastu hodnoty spoločnosti LNG Supply od roku 2009 do roku 2014“.

216

(217)  Pozri oddiely 2.2.3.3, 2.2.3.4, 2.2.3.5, 2.2.4.3, 2.2.4.4 a 2.2.4.5.

217

(218)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, s. 4.

218

(219)  Okrem prípadov nesprávneho uplatnenia vnútroštátnych právnych predpisov.

219

(220)  Rozsudok vo veci C-217/03, Belgicko a Forum 187/Komisia, ECLI:EU:C:2005:266, bod 120.

220

Belgicko a Forum 187/Komisia

(221)  Pozri pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k listu z 11. decembra 2017, body 22 a 24.

221

(222)  Pozri odôvodnenie 85.

222

(223)  Pozri pripomienky Luxemburska týkajúce sa listu z 11. decembra 2017, odpoveď na otázku 1.b: „Okrem vyššie spomenutej výnimky udelenej pre zahraničné spoločnosti sa na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť schému oslobodenia podľa článku 166 zákona LIR, tiež vzťahujú ustanovenia článku 164 zákona LIR“ (text zvýraznila Komisia).

223

na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť schému oslobodenia

(224)  V tejto súvislosti pozri Steichen Alain, Manuel de Droit fiscal (Príručka k daňovým predpisom). Droit fiscal général (Všeobecné daňové predpisy), kurzy Univerzity v Luxembursku, 2015, s. 644: „Článok 166 zákona LIR o obmedzení ekonomického dvojitého zdaňovania, základná filozofia tohto článku je tá, že platí na príjmy po daniach rozdelených spoločnosťami. Článok 166 zákona LIR sa má teda vykladať spolu s článkom 164 ods. 2 zákona LIR, ktorý definuje prerozdelenia, ktoré nie sú odpočítateľné zo zdaniteľného základu spoločnosti vykonávajúcej platbu [...]. Mimo logickej súvislosti medzi článkom 166 zákona LIR a článkom 164 ods. 2 zákona LIR (sa môže neoslobodiť u príjemcu to, čo nie je odpočítateľné z príjmu u dlžníka; všetko, čo nie je odpočítateľné z príjmu u dlžníka, sa musí oslobodiť u veriteľa príjmu [...]“.

224

(225)  Pozri odôvodnenie 86. Oslobodenie kapitálových ziskov dosiahnutých na základe účastí má tú istú logiku ako oslobodenie prerozdelených ziskov. V prípade neexistencie oslobodenia príjmov z účastí by sa zahrnuli rovnaké zisky zároveň do zdaniteľného príjmu emitenta, ako aj do zdaniteľného príjmu držiteľa účasti, čo by spôsobilo ekonomické dvojité zdanenie.

225

(226)  Pozri oddiely 2.2.3.3, 2.2.3.4, 2.2.3.5, 2.2.4.3, 2.2.4.4 a 2.2.4.5.

226

(227)  Pozri odôvodnenia 49, 53 a 57.

227

(228)  Pozri list Luxemburska z 12. mája 2017, odpoveď na otázku 2.ii.

228

(229)  
  Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial spoločnosti LNG Holding za účtovný rok 2014, formulár 506A „
  Détails concernant les participations visées à l'Article 166 LIR
  “ vo vzťahu k spoločnosti LNG Supply, oddiel 3), riadok 19: „dividendy oslobodené od dane“.

229

Déclaration pour l'impôt sur le revenu des collectivités et pour l'impôt commercial

Détails concernant les participations visées à l'Article 166 LIR

(230)  Skutočnosť, že spoločnosť LNG Supply oficiálne nezvolala zhromaždenie akcionárov, na ktorom by sa schválilo prerozdelenie dividend, nemá žiadny vplyv. LNG Holding je jediný akcionár spoločnosti LNG Supply a zároveň subjektu, ktorý poskytol úver ZORA LNG (LNG Luxembourg). V ktoromkoľvek okamihu teda môže jednohlasne rozhodnúť o dátume konverzie úveru ZORA, ako aj o okamihu, keď schváli prerozdelené zisky spoločnosti LNG Supply na zhromaždení akcionárov.

230

(231)  Pozri odôvodnenie 204.

231

(232)  Pozri pripomienky Luxemburska týkajúce sa listu z 11. decembra 2017, s. 4 a s. 6 a odpovede na otázky 1.b a 1.c.

232

(233)  Pozri pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k listu z 11. decembra 2017, body 26 až 31.

233

(234)  Smernica Rady (EÚ) 2015/121 z 27. januára 2015, ktorou sa mení smernica 2011/96/EÚ o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch (Ú. v. EÚ L 21, 28.1.2015, s. 1).

234

Vo svojich pripomienkach ako odpoveď na list z 11. decembra 2017 Luxembursko uvádza, že nedávna úprava smernice o materských a dcérskych spoločnostiach z roku 2015 – podľa ktorej je uplatnenie oslobodenia príjmov z účastí na prerozdelené zisky podmienené tým, aby si dcérska spoločnosť neodpočítala tieto zisky – by nebola potrebná, keby cieľom oslobodenia príjmov z účastí bolo zabrániť dvojitému zdaňovaniu (s. 4). Spoločnosť Engie sa tiež odvoláva na iné ciele, ktoré sa sledujú v tejto smernici (pozri jej pripomienky k listu z 11. decembra 2017, body 35 až 43).

(235)  Pozri pripomienky Luxemburska týkajúce sa listu z 11. decembra 2017, odpoveď na otázku 1.b: „Okrem vyššie spomenutej výnimky udelenej pre zahraničné spoločnosti sa na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť schému oslobodenia podľa článku 166 zákona LIR, tiež vzťahujú ustanovenia článku 164 zákona LIR“ (text zvýraznila Komisia).

235

na všetky účasti, na príjmy ktorých možno uplatniť schému oslobodenia

(236)  Okrem prípadu, keď distribútorský subjekt nie je subjekt s daňovým sídlom v Luxembursku, v ktorom sa článok 164 zákona neuplatňuje.

236

(237)  V tejto súvislosti pozri Steichen, Alain v poznámke pod čiarou 224.

237

(238)  Pozri stanovisko Štátnej rady k článku 166 zákona LIR [odôvodnenie 83]. Pozri tiež rozhodnutie Komisie 2006/940/ES z 19. júla 2006 o schéme pomoci C 3/2006 uplatňovanej Luxemburskom v prospech holdingových spoločností 1929 a miliardárskych holdingových spoločností (Ú. v. EÚ L 366, 21.12.2006, s. 47), odôvodnenie 63.

238

(239)  Pozri rozsudok vo veci C-48/07, Belgicko – Service public fédéral Finances, ECLI:EU:C:2008:758, bod 37 a bod 45.

239

Belgicko – Service public fédéral Finances

(240)  Rozsudok sa odvoláva na smernicu 90/435/EHS.

240

(241)  Vo svojom rozhodnutí Súdny dvor výslovne tvrdí, že hoci sa vnútroštátna judikatúra nemôže odchýliť od svojho výkladu smernice, miera, v akej sa tento výklad uplatní na vnútroštátne situácie „
  záleží od vnútroštátnych právnych predpisov a výlučnej pôsobnosti judikatúry daného členského štátu
  “ (bod 27).

241

záleží od vnútroštátnych právnych predpisov a výlučnej pôsobnosti judikatúry daného členského štátu

(242)  Tamže, bod 37.

242

(243)  Tamže, bod 46 a bod 47 (text zvýraznila Komisia).

243

(244)  Základné slobody sa týkajú cezhraničných situácií. Výlučne vnútroštátne situácie nie sú kryté a v zásade sa z hľadiska právnych predpisov EÚ povoľuje opačná diskriminácia (pozri rozsudky vo veci C-60/91, Batista Morais, ECLI:EU:C:1992:140, bod 7; vo veciach C-29/94 až C-35/94, Jean-Louis Aubertin, ECLI:EU:C:1995:39, body 9 až 11; vo veci C-332/90, Steen/Deutsche Bundespost, ECLI:EU:C:1992:40; vo veci C-139/12, Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona/Generalidad de Cataluña, ECLI:EU:C:2014:174, bod 42 a bod 45; a vo veci C-591/15, The Gibraltar Betting and Gaming Association Limited/Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs, ECLI:EU:C:2017:449, bod 33.

244

Batista Morais

Jean-Louis Aubertin

Steen/Deutsche Bundespost

Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona/Generalidad de Cataluña

The Gibraltar Betting and Gaming Association Limited/Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

Keďže na vnútroštátne situácie nemožno uplatniť priaznivejšie zaobchádzanie ako na porovnateľné cezhraničné situácie, spoločnosti LNG Holding a spoločnosti CEF sa už vôbec nemali poskytnúť výhody, ktoré by sa neuplatnili na cezhraničné situácie. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že podľa článku 166 pododseku 2a zákona LIR – zavedeného do zákona LIR v roku 2016 na základe transpozície smernice 2014/86/EÚ, nemožno oslobodenie príjmov z účastí uplatniť na cezhraničné situácie ak príjem, ktorý poberá príjemca, možno odpočítať v členskom štáte distribútorského subjektu: „[...] oslobodenie sa neuplatňuje na príjmy uvedené v smernici Rady 2011/96/EÚ z 30. novembra 2011 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch, ktoré pochádzajú z priamej účasti na kapitáli organizácie kolektívnej povahy, ktorá je rezidentom iného členského štátu Európskej únie a uvádza sa v článku 2 smernice 2011/96/EÚ, pokiaľ sú tieto príjmy odpočítateľné v tomto členskom štáte alebo ak sa poskytujú v rámci mechanizmu alebo súboru mechanizmov, ktoré tým, že sa zaviedli na dosiahnutie daňovej výhody ako hlavného cieľa alebo jedného z hlavných cieľov v rozpore s predmetom alebo cieľom tejto smernice, nie sú vzhľadom na všetky relevantné skutočnosti a okolnosti dôveryhodné. Podľa tohto ustanovenia mechanizmus, ktorý môže obsahovať viacero krokov alebo častí, alebo súbor mechanizmov možno považovať za nedôveryhodný, pokiaľ sa tento mechanizmus alebo súbor mechanizmov nezaviedli na základe platných obchodných dôvodov, ktoré odrážajú hospodársku situáciu“.

(245)  Rozsudok v spojených veciach C-20/15 P a C-21/15 P, World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, bod 80; rozsudok vo veci C-409/00, Španielsko/Komisia, bod 48; rozsudok vo veci C-279/08 P, Komisia/Holandsko, ECLI:EU:C:2011:551, bod 50.

245

World Duty Free Group

Španielsko/Komisia

Komisia/Holandsko

(246)  Rozsudok v spojených veciach C-20/15 P a C-21/15 P, World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, bod 78.

246

World Duty Free Group

(247)  Rozsudok vo veci C-88/03, Portugalsko/Komisia, ECLI:EU:C:2006:511, bod 52 a bod 80 a citovaná judikatúra.

247

Portugalsko/Komisia

(248)  Rozsudok v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 69.

248

Paint Graphos

(249)  Rozsudok vo veci C-88/03, Portugalsko/Komisia, ECLI:EU:C:2006:511, bod 81.

249

Portugalsko/Komisia

(250)  Rozsudok v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 69.

250

Paint Graphos

(251)  Pozri odôvodnenie 83.

251

(252)  Pozri stanovisko Štátnej rady k článku 166 zákona LIR (odôvodnenie 83). Pozri tiež rozhodnutie Komisie 2006/940/ES, odôvodnenie 63. Tento cieľ potvrdzuje aj skutočnosť, že spoločnosti, ktoré tam nemajú daňové sídlo, môžu využívať oslobodenie podľa článku 166 zákona LIR, len ak budú podliehať daňovej povinnosti vo výške zodpovedajúcej luxemburskej dani z príjmov právnických osôb. Inými slovami sa oslobodenie neuplatňuje, ak sa zisky nezdania vopred, to znamená, ak neexistuje dvojité zdanenie.

252

(253)  Pozri analogicky rozsudok v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 71, v ktorom Súdny dvor odkazuje na možnosť odvolať sa na povahu alebo všeobecnú štruktúru vnútroštátneho daňového systému na odôvodnenie toho, že družstvá, ktoré rozdeľujú celý svoj zisk medzi svojich členov, nemožno na úrovni družstva zdaňovať, pokiaľ bola daň vybratá na úrovni ich členov.

253

Paint Graphos

(254)  Rozsudok v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 75. Pozri tiež rozsudok vo veci T-287/11, Heitkamp BauHolding/Komisia, ECLI:EU:T:2016:60, bod 160; a rozsudok vo veci T-620/11, GFKL Financial Services AG, ECLI:EU:T:2016:59, bod 154.

254

Paint Graphos

Heitkamp BauHolding/Komisia

GFKL Financial Services AG

(255)  Rozsudok v spojených veciach C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 73. Pozri tiež rozsudok vo veci T-287/11, Heitkamp BauHolding/Komisia, ECLI:EU:T:2016:60, bod 160; a rozsudok vo veci T-620/11, GFKL Financial Services AG, ECLI:EU:T:2016:59, bod 154.

255

Paint Graphos

Heitkamp BauHolding/Komisia

GFKL Financial Services AG

(256)  V podstate podľa logiky systému zisky, ktoré vytvára spoločnosť, môžu podliehať dani viac než raz (napríklad v prípade prerozdelených ziskov, ktoré nespĺňajú podmienky na to, aby sa na ne mohlo uplatniť oslobodenie podľa článku 166 zákona LIR), ale v žiadnom prípade nemôžu nepodliehať žiadnej dani.

256

viac než raz

žiadnej dani

(257)  Rozhodnutie (EÚ) 2016/2326 (Ú. v. EÚ L 351, 22.12.2016, s. 1).

257

(258)  Rozhodnutie 2009/809/ES (Ú. v. EÚ L 288, 4.11.2009, s. 26).

258

(259)  Pozri daňové priznanie spoločnosti LNG Luxembourg za účtovný rok 2015, príloha 3.

259

(260)  V daňovej jednotke (režim daňovej konsolidácie) materskú spoločnosť možno zdaňovať ako skupinu spolu s jednou alebo viacerými jej dcérskymi spoločnosťami. Na účely dane z príjmov právnických osôb to znamená, že sa usudzuje, že dcérske spoločnosti absorbovala materská spoločnosť.

260

(261)  Rozsudok vo veci C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, bod 11. Pozri tiež rozsudok vo veci T-137/02, Pollmeier Malchow/Komisia, ECLI:EU:T:2004:304, bod 50.

261

Hydrotherm

Pollmeier Malchow/Komisia

(262)  Rozsudok vo veci C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA/Komisia, ECLI:EU:C:2010:787, body 47 až 55; rozsudok vo veci C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze SpA a i., ECLI:EU:C:2006:8, bod 112.

262

Acea Electrabel Produzione SpA/Komisia

Cassa di Risparmio di Firenze SpA a i.

(263)  Pozri rozhodnutie groepsrentebox, odôvodnenie 80.

263

groepsrentebox

(264)  Pozri rozhodnutie FIAT, odôvodnenie 198: „Okrem toho možno síce uznať, že rozhodnutia o financovaní sa prijímajú vo vyššom záujme skupiny ako celku, no luxemburská daň z príjmu právnických osôb sa vyberá od jednotlivých subjektov, a nie od skupín, pričom sporné záväzné stanovisko sa týka len zdaniteľného zisku spoločnosti FFT, a teda akékoľvek zníženie daňových príjmov jednotlivo vychádza z výsledkov danej spoločnosti.“ (text zvýraznila Komisia). Pozri tiež v rovnakom rozhodnutí odôvodnenie 314.

264

FIAT

sporné záväzné stanovisko sa týka len zdaniteľného zisku spoločnosti FFT, a teda akékoľvek zníženie daňových príjmov jednotlivo vychádza z výsledkov danej spoločnosti

(265)  Pozri rozhodnutie vo veci C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, bod 21.

265

Todaro Nunziatina & C.

(266)  Holdingovým spoločnostiam sa poskytla možnosť financovania prostredníctvom forwardových zmlúv uzatvorených medzi holdingovými spoločnosťami a požičiavajúcimi subjektami, a zmlúv ZORA podpísaných medzi požičiavajúcimi subjektami a dcérskymi spoločnosťami. Tento bod nebol napadnutý ani Luxemburskom ani spoločnosťou Engie (pozri opis transakcií, ktorý poskytlo Luxembursko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania, oddiel 2.1 a oddiel 2.2). V dotknutých záväzných stanoviskách sa tiež uvádzalo, že holdingové spoločnosti
  „by sa mali posudzovať ako držitelia akcií [...] od okamihu, keď [holdingové spoločnosti] uzatvorili forwardovú zmluvu
  “ (pozri žiadosť o záväzné stanovisko LNG z roka 2008, s. 4, a žiadosť o záväzné stanovisko GSTM z roka 2010, s. 4), čo dokazuje, že holdingové spoločnosti sa považujú za spoločnosti, ktoré prinášajú financie.

266

„by sa mali posudzovať ako držitelia akcií [...] od okamihu, keď [holdingové spoločnosti] uzatvorili forwardovú zmluvu

(267)  Vyplatenie odmeny v rámci finančnej transakcie znamená akékoľvek vyplatenie uskutočnené dlžníkom veriteľovi v hotovosti alebo vo forme akýchkoľvek finančných aktív, vrátane vlastného kapitálu dlžníka, ktorého cieľom nie je umoriť/splatiť financie alebo ktoré prevyšuje pôvodnú financovanú sumu v prípade umorenia/splatenia.

267

(268)  Pozri normu IAS 32 a zákon z 19. decembra 2002 o obchodnom registri, ako aj účtovníctvo a účtovné závierky podnikov.

268

(269)  Článok 40 zákona LIR. Pozri odôvodnenie 81.

269

(270)  Skutočnosť, že v istých prípadoch môže existovať časová odchýlka medzi okamihom, keď dlžník zaúčtuje výdavok a okamihom, keď veriteľ zaúčtuje zodpovedajúci príjem, nijako nemení tento záver. Z účtovného hľadiska možno túto časovú odchýlku zdôvodniť zásadou obozretnosti, podľa ktorej sa príjem zaúčtuje, keď sa dosiahne, to znamená, keď je istý, zatiaľ čo výdavok sa má zaúčtovať v okamihu pravdepodobného alebo prípadného výdaja.

270

(271)  Pozri normu IAS 32, ods. 35: „Rozdelenia držiteľom nástroja vlastného imania účtovná jednotka zaúčtuje priamo na ťarchu vlastného imania v čistom po zohľadnení akéhokoľvek úžitku z dane z príjmov“ a ods. 36: „splatenie alebo refinancovanie nástrojov vlastného kapitálu sa zaúčtuje v zmenách vlastného kapitálu“.

271

(272)  Z hľadiska skupiny to znamená, že cieľom oslobodenia príjmov z účastí je iba zamedziť vzniku nevýhody spôsobenej dvojitým ekonomickým zdaňovaním.

272

zamedziť vzniku nevýhody

(273)  V skutočnosti kombinovaný zdaniteľný príjem skupiny v Luxembursku má po vyplatení odmeny zostať nezmenený. Ako sa uvádza v oddiele 6.3.1, ako výnimka z tohto pravidla sa môže kombinovaný zdaniteľný príjem za výnimočných situácií zvýšiť a viesť k dvojitému zdaňovaniu, a to v prípade prerozdelených ziskov, keď na účasť nemožno uplatniť oslobodenie príjmov z účastí podľa článku 166 zákona LIR.

273

zvýšiť

(274)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017.

274

(275)  Len čo sa akcie GSTM vymenia a zrušia, pretože to tiež umožňujú dotknuté záväzné stanoviská.

275

(276)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-20/15 P a C-21/15 P, World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, bod 71.

276

World Duty Free Group

(277)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, s. 8.

277

(278)  Pozri pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k listu z 11. decembra 2017, bod 89, bod 93 a bod 94.

278

(279)  Rozsudok v spojených veciach C-20/15 P a C-21/15 P, World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, bod 71.

279

World Duty Free Group

(280)  Tento postup je v súlade so stanoviskom Luxemburska, podľa ktorého úvery ZORA sa majú považovať za nástroje, ktoré nepredstavujú účasti (pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, odpoveď na otázku 1 d).

280

(281)  Pozri oddiel 2.2.3.7.1 a oddiel 2.2.4.6.1.

281

(282)  Pozri oddiel 2.2.3.7.2.

282

(283)  V prípade zníženia hodnoty úveru ZORA z dôvodu záporných kumulovaných prirážok z úveru ZORA by mal náklad zaúčtovaný veriteľmi na základe zníženia hodnoty ich pohľadávky zodpovedať príjmu zaúčtovanému dcérskymi spoločnosťami na základe zníženia ich pasív.

283

(284)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, s. 8.

284

(285)  Článok 22a druhý pododsek bod 1 zákona LIR (text zvýraznila Komisia).

285

(286)  Článok 22a štvrtý pododsek zákona LIR: „Pokiaľ ide o spoločníka, cena a dátum nadobudnutých cenných papierov pri výmennej transakcii zodpovedajú cene a dátumu nadobudnutých daných cenných papierov pri výmennej transakcii.“

286

(287)  Obežník riaditeľa pre priame odvody LIR č. 22a/1 z 27. novembra 2002.

287

(288)  Pozri obežník 22a: „kapitálový zisk z výmennej transakcie cenných papierov sa prevádza na nové nadobudnuté cenné papiere a je v zásade zdaniteľný pri ich neskoršej operácii
  “ (text zvýraznila Komisia).

288

a je v zásade zdaniteľný pri ich neskoršej operácii

Nemožno tvrdiť, že ak sa už raz príjmy dosiahnu, oslobodzovali by sa podľa oslobodenia príjmov z účastí podľa článku 166 zákona LIR. Toto tvrdenie by bolo tiež nesprávne. V skutočnosti sa v obežníku 22a spresňuje, že práve preto, aby sa zabránilo odvolaniu sa na článok 22a zákona LIR a obchádzaniu povinnosti zdaniť všetky príjmy, nemožno túto schému použiť na trvalé oslobodenie kapitálových ziskov, ktoré by boli zdaniteľné, keby takéto opatrenie neexistovalo [pozri obežník 22a: „Cieľom článku 22a zákona LIR je určiť výmenné transakcie cenných papierov, ktoré možno uskutočniť v podmienkach daňovej neutrality. Cieľom článku 22a zákona LIR však nie je definitívne oslobodiť kapitálové zisky, ktoré by boli zdaniteľné u postupiteľa, keby takéto opatrenie neexistovalo, ale odložiť ich zdanenie v čase“ (text zvýraznila Komisia).

ktoré by boli zdaniteľné u postupiteľa, keby takéto opatrenie neexistovalo

V každom prípade uplatnenie článku 166 zákona LIR na príjmy, ktoré sa dočasne odložili vďaka uplatneniu článku 22a zákona LIR a ktoré zodpovedajú odpočítaným sumám zo zdaniteľného príjmu dlžníka, by predstavovalo selektívnu výhodu podľa zdôvodnenia predloženého Komisiou v oddiele 6.2.

(289)  Rozsudok v spojených veciach C-20/15 P a C-21/15 P, World Duty Free Group, ECLI:EU:C:2016:981, bod 80.

289

World Duty Free Group

(290)  Pozri oddiel 2.3.4.

290

(291)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, odpoveď na otázku 2.a.

291

(292)  Služobná nóta riaditeľa pre odvody L.G./N.S. č. 3 z 21. augusta 1989.

292

(293)  Pozri služobnú nótu z roku 1989: „5. Informácie s cieľom spojiť administratívu sa nepredkladajú v prípadoch, keď obavy zo získania daňovej výhody predstavujú kľúčový problém (napríklad schémy na účely daňových úspor označovaných ako ‚Steuersparmodelle‘, stanovenie obmedzení s cieľom uniknúť skutkovej podstate simulácie alebo zneužitia práva)“.

293

(294)  Keďže iba v článku 6 zákona StAnpG sa definuje zneužívanie práva v luxemburských právnych predpisoch, toto ustanovenie treba uplatniť v rámci služobnej nóty z roku 1989.

294

(295)  Pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017 obsahujú opis týchto štyroch kritérií, ako aj vysvetlenie, akým spôsobom by sa mali uplatňovať.

295

(296)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, odpoveď na otázku 2.a.

296

(297)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, odpoveď na otázku 2.a.

297

(298)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, odpoveď na otázku 2.a.

298

(299)  Vo svojej odpovedi na list z 11. decembra 2017 Luxembursko uvádza rozhodnutie z 1. augusta 2017 Správneho súdu Luxemburského veľkovojvodstva č. 39009C: postup, ktorý umožní daňovému poplatníkovi „dosiahnuť hospodársky cieľ tak, že tento postup umožní získať daňový účinok, ktorý normotvorca nemôže považovať za postup, ktorý chcel odsúhlasiť v rámci uplatnenia daňového zákona v súlade so svojím zámerom“.

299

(300)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, odpoveď na otázku 2.a.

300

(301)  Luxembursko vo svojom liste zo 16. februára 2016 uvádza rozhodnutie Správneho súdu Luxemburského veľkovojvodstva č. 35979C a č. 35978C: „nestačí, aby daňový poplatník iba predložil hospodárske dôvody, aby sa nutne prijali za platné, ale je potrebné, aby sa tieto dôvody mohli považovať za skutočné a sami predstavovali dostatočnú hospodársku výhodu presahujúcu dosiahnuté daňové zvýhodnenie“.

301

(302)  Komisia pripomína, že v prípade priameho úveru ZORA by základné zisky mali podliehať zdaneniu, ako sa uvádza v odôvodneniach 279 až 283.

302

(303)  Pozri pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, s. 16.

303

(304)  Pozri odôvodnenie 34(1).

304

(305)  Pozri odôvodnenie 60(1).

305

(306)  Presná implementácia štruktúr (pozri poznámku pod čiarou 35 a 90) navyše dokazuje, že v obidvoch prípadoch sa činnosti previedli za zmenky, ktoré vystavili dcérske spoločnosti holdingovým spoločnostiam. Preto forwardové zmluvy a úvery ZORA jednoducho nahrádzajú financovanie zo strany holdingových spoločností, ktoré už boli zavedené.

306

(307)  Pozri tiež oznámenie o pojme štátna pomoc, bod 174 c).

307

(308)  Rozsudok vo veci C-170/83, Hydrotherm, ECLI:EU:C:1984:271, bod 11. Pozri aj rozsudok vo veci T-137/02, Pollmeier Malchow/Komisia, ECLI:EU:T:2004:304, bod 50.

308

Hydrotherm

Pollmeier Malchow/Komisia

(309)  Rozsudok vo veci C-480/09 P, Acea Electrabel Produzione SpA/Commission, ECLI:EU:C:2010:787, body 47 až 55; rozsudok vo veci C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze SpA a i., ECLI:EU:C:2006:8, bod 112.

309

Acea Electrabel Produzione SpA/Commission

Cassa di Risparmio di Firenze SpA a i.

(310)  Pozri analogicky rozsudok vo veci 323/82, Intermills, ECLI:EU:C:1984:345, bod 11. Pozri tiež rozsudok v spojených veciach C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Fórum 187/Komisia, ECLI:EU:C:2005:266, bod 102:
  „Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Komisia správne domnievala, že pravidlá vzťahujúce sa na určenie zdaniteľných príjmov sú pre koordinačné centrá a skupiny, do ktorých tieto patria, výhodou.
  “

310

Intermills

Belgicko a Fórum 187/Komisia

„Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Komisia správne domnievala, že pravidlá vzťahujúce sa na určenie zdaniteľných príjmov sú pre koordinačné centrá a skupiny, do ktorých tieto patria, výhodou.

(311)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

311

(312)  Pozri pripomienky Luxemburska k listu z 11. decembra 2017, s. 3.

312

(313)  Pozri pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k listu z 11. decembra 2017, body 98 až 102.

313

(314)  Rozsudky vo veci T-424/05, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:T:2009:49, bod 69; a v spojených veciach T-231/06 a T-237/06, Holandsko a NOS/Komisia, ECLI:EU:T:2010:525, bod 50. Pozri tiež rozsudok vo veci T-242/12, SNCF/Komisia, ECLI:EU:T:2015:1003, body 345 až 367.

314

Taliansko/Komisia

Holandsko a NOS/Komisia

SNCF/Komisia

(315)  Pozri odôvodnenie 113.

315

(316)  Pozri rozhodnutie o začatí konania, odôvodnenia 152, 156, 158 a 160.

316

(317)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

317

(318)  Pozri oddiel 1, pokiaľ ide o konanie, a oddiel 2, pokiaľ ide o dátumy záväzných stanovísk a poskytnutie pomoci.

318

(319)  Pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, s. 20.

319

(320)  Pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, s. 21.

320

(321)  Pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, s. 20.

321

(322)  Rozhodnutie Komisie 2014/200/EÚ zo 17. júla 2013 o štátnej podpore SA.21233 C/11 (ex NN/11, ex CP 137/06), ktorú poskytlo Španielsko — Daňový režim uplatniteľný na určité dohody o finančnom lízingu, tiež nazývaný ako „španielsky daňový režim lízingu“ (Ú. v. EÚ L 114, 16.4.2014, s. 1).

322

(323)  Rozhodnutie 2006/940/ES odôvodnenia 102 až 113.

323

(324)  Rozhodnutie 2003/755/ES zo 17. februára 2003 o schéme pomoci, ktorú poskytlo Belgicko v prospech koordinačných centier zriadených v Belgicku (Ú. v. EÚ L 282, 30.10.2003, s. 25), odôvodnenia 117 až 120.

324

(325)  Pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k rozhodnutiu o začatí konania, body 336 až 339.

325

(326)  Pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k rozhodnutiu o začatí konania, body 346 až 349.

326

(327)  Rozhodnutie Komisie 2007/256/ES z 20. decembra 2006 o schéme pomoci, ktorú Francúzsko poskytlo podľa článku 39 CA všeobecného zákonníka o daniach — Štátna pomoc C46/2004 (ex NN 65/2004) (Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2007, s. 41).

327

(328)  Pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k rozhodnutiu o začatí konania, bod 354.

328

(329)  Pripomienky Luxemburska k rozhodnutiu o začatí konania, s. 21.

329

(330)  Pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k rozhodnutiu o začatí konania, bod 356.

330

(331)  Pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k rozhodnutiu o začatí konania, body 323 až 333.

331

(332)  Pozri rozhodnutie vo veci C-148/04, Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, ECLI:EU:C:2005:774, bod 119.

332

Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate

(333)  Pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k rozhodnutiu o začatí konania, bod 334.

333

(334)  Rozsudok vo veci C-74/00, Falck a A. di Bolzano/Komisia, ECLI:EU:C:2002:524, bod 140.

334

Falck a A. di Bolzano/Komisia

(335)  Rozsudok vo veci C-408/04 P, Komisia/Salzgitter, ECLI:EU:C:2008:236, body 100 až 107.

335

Komisia/Salzgitter

(336)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, ECLI:EU:C:2006:416, bod 81; v spojených veciach C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, ECLI:EU:C:2011:732; vo veci C-417/10, 3M Italia, ECLI:EU:C:2012:184, bod 25, a príkaz vydaný vo veci C-529/10, Safilo, ECLI:EU:C:2012:188, bod 18. Pozri tiež rozsudok vo veci T-538/11, Belgicko/Komisia, ECLI:EU:T:2015:188, bod 66.

336

Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia

Komisia/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo

3M Italia

Safilo

Belgicko/Komisia

(337)  Pozri odôvodnenie 174.

337

(338)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187/Komisia, ECLI:EU:C:2005:266, bod 147; a vo veci 265/85, Van den Bergh en Jurgens a Van Dijk Food Products Lopik/Komisia, Zb. 1987, s. 1155, bod 44.

338

Belgicko a Forum 187/Komisia

Van den Bergh en Jurgens a Van Dijk Food Products Lopik/Komisia

(339)  Tamže.

339

(340)  Pozri napríklad rozsudok vo veci T-243/09, FEDECOM/Komisia, ECLI:EU:T:2012:497, bod 91 a citovanú judikatúru.

340

FEDECOM/Komisia

(341)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-471/09 P až C-473/09 P, Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya a i./Komisia, ECLI:EU:C:2011:521, bod 64:
  „V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že členský štát, ktorého orgány poskytli pomoc v rozpore s procesnými pravidlami stanovenými v článku 88 Zmluvy o ES, sa v zásade nemôže odvolávať na oprávnené očakávania príjemcov, aby sa vyhli povinnosti prijať potrebné opatrenia na vykonanie rozhodnutia Komisie, ktorým sa nariaďuje vymáhať pomoc. Prijatie takejto možnosti by skutočne zbavilo ustanovenia článkov 87 Zmluvy o ES a 88 Zmluvy o ES akéhokoľvek užitočného vplyvu, pokiaľ by sa vnútroštátne orgány mohli dovolávať svojho vlastného protiprávneho správania, ktoré by znemožňovalo účinnosť rozhodnutí, ktoré prijala Komisia na základe týchto ustanovení Zmluvy o ES
  “. Pre podobné zdôvodnenie pozri tiež rozsudky v spojených veciach C-465/09 až C-470/09, Diputación Foral de Vizcaya a i./Komisia, ECLI:EU:C:2011:372, bod 150; a vo veci C-372/97, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:2003:275, bod 112.

341

Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya a i./Komisia

„V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že členský štát, ktorého orgány poskytli pomoc v rozpore s procesnými pravidlami stanovenými v článku 88 Zmluvy o ES, sa v zásade nemôže odvolávať na oprávnené očakávania príjemcov, aby sa vyhli povinnosti prijať potrebné opatrenia na vykonanie rozhodnutia Komisie, ktorým sa nariaďuje vymáhať pomoc. Prijatie takejto možnosti by skutočne zbavilo ustanovenia článkov 87 Zmluvy o ES a 88 Zmluvy o ES akéhokoľvek užitočného vplyvu, pokiaľ by sa vnútroštátne orgány mohli dovolávať svojho vlastného protiprávneho správania, ktoré by znemožňovalo účinnosť rozhodnutí, ktoré prijala Komisia na základe týchto ustanovení Zmluvy o ES

Diputación Foral de Vizcaya a i./Komisia

Taliansko/Komisia

(342)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-471/09 P až C-473/09 P, Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya a i./Komisia, ECLI:EU:C:2011:521, bod 68. Pozri rozsudok vo veci C-183/02 P, Demesa et Territorio Histórico de Álava/Komisia, ECLI:EU:C:2004:701, bod 52.

342

Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya a i./Komisia

Demesa et Territorio Histórico de Álava/Komisia

(343)  Pozri rozsudok v spojených veciach C-471/09 P až C-473/09 P, Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya a i./Komisia, ECLI:EU:C:2011:521, bod 76.

343

Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya a i./Komisia

(344)  Pozri rozsudok vo veci C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, bod 21.

344

Todaro Nunziatina & C.,

(345)  Rozsudok vo veci 52/84, Komisia/Belgicko, ECLI:EU:C:1986:3, bod 14. Judikatúra uvedená spoločnosťou Engie v jej pripomienkach na podporu tohto tvrdenia (poznámky pod čiarou 168 až 170) nie je relevantná. Nielenže tieto rozsudky nemajú žiadnu súvislosť s rozhodnutiami o vymáhaní štátnej pomoci (týkajú sa obmedzenia účinkov rozsudkov Súdneho dvora v návrhoch na začatie prejudiciálneho konania), ale navyše potvrdzujú stanovisko Komisie, podľa ktorého možnosť obmedziť účinky aktu Únie je „
  veľmi výnimočná
  “ (pozri rozsudok v spojených veciach C-367/93 až C-377/93, Roders BV, ECLI:EU:C:1995:261, bod 43).

345

Komisia/Belgicko

veľmi výnimočná

Roders BV

(346)  Pozri rozhodnutie vo veci C-148/04, Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate, ECLI:EU:C:2005:774, bod 119.

346

Unicredito Italiano SpA/Agenzia delle Entrate

(347)  Pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k rozhodnutiu o začatí konania, body 358 až 367.

347

(348)  Rozsudok vo veci C-194/09 P, Alcoa Trasformazioni/Komisia, ECLI:EU:C:2011:497, bod 102.

348

Alcoa Trasformazioni/Komisia

(349)  Pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Engie k rozhodnutiu o začatí konania, body 368 až 372.

349

(350)  Rozsudok vo veci T-214/95, Het Vlaamse Gewest (Région flamande)/Komisia, ECLI:EU:T:1998:77, bod 54.

350

Het Vlaamse Gewest (Région flamande)/Komisia

(351)  Napriek tomu, že by to bolo v kontexte „nemožnosti vymôcť“, a nie v kontexte „ťažkosti vyčísliť výšku pomoci“.

351

(352)  Pozri rozsudok vo veci C-441/06, Komisia/Francúzsko, ECLI:EU:C:2007:616, bod 29 a citovanú judikatúru.

352

Komisia/Francúzsko

(353)  Pozri rozsudok v spojených veciach T-427/04 a T-17/05, Francúzsko a France Télécom/Komisia, ECLI:EU:T:2009:474, bod 297.

353

Francúzsko a France Télécom/Komisia

(354)  Pozri rozsudok v spojených veciach T-427/04 a T-17/05, Francúzsko a France Télécom/Komisia, ECLI:EU:T:2009:474, bod 299.

354

Francúzsko a France Télécom/Komisia

(355)  Pozri najmä odôvodnenia 157, 192 a 241.

355

(356)  Dátum najnovších finančných výkazov spoločnosti GSTM, ktoré predložilo Luxembursko.

356

(357)  V tejto súvislosti nie je kvalifikácia týchto príjmov v riadnej účtovnej závierke alebo daňových priznaniach spoločnosti LNG Holding ako „kapitálové zisky“, „dividendy“ alebo iné relevantná.

357

(358)  Pozri odôvodnenie 56.

358

(359)  Takisto u GSTM, ak sa suma pomoci prejavila v okamihu zverejnenia tohto rozhodnutia.

359

(360)  Pozri odôvodnenia 34 a 60.

360

(361)  V praxi to znamená, že Luxembursko nesmie pre spoločnosť LNG Holding a spoločnosť CEF vydať žiadny daňový výmer, v ktorom za takýchto podmienok súhlasí s oslobodením príjmov z účastí.

361

(362)  Ide o nové názvy dotknutých spoločností: pozri poznámky pod čiarou 4, 5, 16 a 20.

362

---

| 20.3.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 78/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 78/63

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2019/422

z 20. septembra 2018

o štátnej pomoci SA 36112 (2016/C) (ex 2015/NN), ktorú poskytlo Taliansko prístavnému orgánu mesta Neapol a spoločnosti Cantieri del Mediterraneo, S.p.A.

[oznámené pod číslom C(2018) 6037]

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | V marci 2006 Komisia požiadala talianske orgány o informácie o možnej štátnej pomoci spoločnosti Cantieri del Mediterraneo, S.p.A. (ďalej len „CAMED“) týkajúcej sa plánovaných prác na suchom doku v neapolskom prístave (suchý dok č. 3). Na základe odpovede talianskych orgánov z 3. apríla 2006 Komisia ďalej nekonala ani vec neprešetrovala s ohľadom na pripomienky Talianska a útvary Komisie vec vnútorne uzavreli, keďže dospeli k záveru, že pomoc nezahŕňa štátnu pomoc. Taliansko nikdy Komisii predmetné opatrenia formálne neoznámilo. |
| --- | --- |

(1)

V marci 2006 Komisia požiadala talianske orgány o informácie o možnej štátnej pomoci spoločnosti Cantieri del Mediterraneo, S.p.A. (ďalej len „CAMED“) týkajúcej sa plánovaných prác na suchom doku v neapolskom prístave (suchý dok č. 3). Na základe odpovede talianskych orgánov z 3. apríla 2006 Komisia ďalej nekonala ani vec neprešetrovala s ohľadom na pripomienky Talianska a útvary Komisie vec vnútorne uzavreli, keďže dospeli k záveru, že pomoc nezahŕňa štátnu pomoc. Taliansko nikdy Komisii predmetné opatrenia formálne neoznámilo.

| (2) | Lodná opravárenská spoločnosť pôsobiaca v neapolskom prístave 21. januára 2013 vyjadrila znepokojenie v súvislosti s financovaním, ktoré poskytli subjekty verejného sektora v Taliansku na tri investičné projekty na renováciu troch suchých dokov (bacini di carenaggio) prevádzkovaných spoločnosťou CAMED na základe koncesnej zmluvy, údajne realizované v rokoch 2006 až 2014. Táto vec bola zaregistrovaná ako SA.36112 (2013/CP) – Údajná pomoc spoločnosti Cantieri del Mediterraneo. Sťažovateľ 27. júna 2013 poskytol Komisii doplňujúce informácie. |
| --- | --- |

(2)

Lodná opravárenská spoločnosť pôsobiaca v neapolskom prístave 21. januára 2013 vyjadrila znepokojenie v súvislosti s financovaním, ktoré poskytli subjekty verejného sektora v Taliansku na tri investičné projekty na renováciu troch suchých dokov (bacini di carenaggio) prevádzkovaných spoločnosťou CAMED na základe koncesnej zmluvy, údajne realizované v rokoch 2006 až 2014. Táto vec bola zaregistrovaná ako SA.36112 (2013/CP) – Údajná pomoc spoločnosti Cantieri del Mediterraneo. Sťažovateľ 27. júna 2013 poskytol Komisii doplňujúce informácie.

bacini di carenaggio

| (3) | V období od 28. februára 2013 do 12. júna 2013 si Komisia od talianskych orgánov vyžiadala informácie týkajúce sa tvrdení sťažovateľa. |
| --- | --- |

(3)

V období od 28. februára 2013 do 12. júna 2013 si Komisia od talianskych orgánov vyžiadala informácie týkajúce sa tvrdení sťažovateľa.

| (4) | Útvary Komisie 21. októbra 2013 oznámili sťažovateľovi svoje predbežné zistenia týkajúce sa údajnej štátnej pomoci spoločnosti CAMED a informovali sťažovateľa, že na základe v tom čase dostupných informácií údajné opatrenia zrejme nepredstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keďže existencia výhody pre spoločnosť CAMED bola podľa všetkého vylúčená. Útvary Komisie vysvetlili, že v danom štádiu neexistovali žiadne indície, že by sa na úrovni prevádzkovateľa poskytovala prevádzková pomoc, keďže spoločnosť CAMED podľa všetkého nebola oslobodená od nákladov, ktoré by za normálnych okolností musela znášať pri každodennom riadení alebo bežnej činnosti. |
| --- | --- |

(4)

Útvary Komisie 21. októbra 2013 oznámili sťažovateľovi svoje predbežné zistenia týkajúce sa údajnej štátnej pomoci spoločnosti CAMED a informovali sťažovateľa, že na základe v tom čase dostupných informácií údajné opatrenia zrejme nepredstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keďže existencia výhody pre spoločnosť CAMED bola podľa všetkého vylúčená. Útvary Komisie vysvetlili, že v danom štádiu neexistovali žiadne indície, že by sa na úrovni prevádzkovateľa poskytovala prevádzková pomoc, keďže spoločnosť CAMED podľa všetkého nebola oslobodená od nákladov, ktoré by za normálnych okolností musela znášať pri každodennom riadení alebo bežnej činnosti.

| (5) | V období od 19. novembra 2013 do 10. februára 2015 predložil sťažovateľ ďalšie informácie. Sťažovateľ predovšetkým vyjadril obavy, že opatrenia predstavujú neoprávnenú investičnú pomoc prístavnému orgánu mesta Neapol a neoprávnenú prevádzkovú pomoc spoločnosti CAMED. Útvary Komisie požiadali talianske orgány o doplňujúce informácie 17. júna 2014, 14. novembra 2014 a 12. marca 2015, na čo talianske orgány odpovedali 1. augusta, 3. a 29. septembra 2014, 11. februára 2015 a 10. júna 2015. Keďže z dostupných informácií vyplynulo, že verejné finančné prostriedky už boli poskytnuté, útvary Komisie 4. júna 2015 informovali Taliansko, že príslušné opatrenia budú registrované ako neoprávnená pomoc (2015/NN) – Investičná pomoc prístavnému orgánu mesta Neapol a spoločnosti Cantieri del Mediterraneo, S.p.A., a budú sa uplatňovať procesné pravidlá stanovené v kapitole III nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (2). |
| --- | --- |

(5)

V období od 19. novembra 2013 do 10. februára 2015 predložil sťažovateľ ďalšie informácie. Sťažovateľ predovšetkým vyjadril obavy, že opatrenia predstavujú neoprávnenú investičnú pomoc prístavnému orgánu mesta Neapol a neoprávnenú prevádzkovú pomoc spoločnosti CAMED. Útvary Komisie požiadali talianske orgány o doplňujúce informácie 17. júna 2014, 14. novembra 2014 a 12. marca 2015, na čo talianske orgány odpovedali 1. augusta, 3. a 29. septembra 2014, 11. februára 2015 a 10. júna 2015. Keďže z dostupných informácií vyplynulo, že verejné finančné prostriedky už boli poskytnuté, útvary Komisie 4. júna 2015 informovali Taliansko, že príslušné opatrenia budú registrované ako neoprávnená pomoc (2015/NN) – Investičná pomoc prístavnému orgánu mesta Neapol a spoločnosti Cantieri del Mediterraneo, S.p.A., a budú sa uplatňovať procesné pravidlá stanovené v kapitole III nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (2).

2

| (6) | Útvary Komisie sa 21. septembra 2015 stretli s talianskymi orgánmi a Komisia požiadala 7. októbra 2015 o doplňujúce informácie, na čo talianske orgány odpovedali 9. novembra 2015. Dňa 11. novembra 2015 sa útvary Komisie stretli so sťažovateľom. |
| --- | --- |

(6)

Útvary Komisie sa 21. septembra 2015 stretli s talianskymi orgánmi a Komisia požiadala 7. októbra 2015 o doplňujúce informácie, na čo talianske orgány odpovedali 9. novembra 2015. Dňa 11. novembra 2015 sa útvary Komisie stretli so sťažovateľom.

| (7) | Listom z 28. júna 2016 Komisia informovala talianske orgány, že sa v súvislosti s pomocou rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 28. júna 2016 Komisia informovala talianske orgány, že sa v súvislosti s pomocou rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ.

| (8) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo 7. októbra 2016 uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedenej pomoci/uvedeným opatreniam. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo 7. októbra 2016 uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedenej pomoci/uvedeným opatreniam.

Úradnom vestníku Európskej únie

3

| (9) | Komisia dostala pripomienky od dvoch zainteresovaných strán: spoločnosti CAMED a sťažovateľa. Postúpila ich talianskym orgánom, ktoré dostali možnosť na ne reagovať, a ich pripomienky boli doručené listom z 12. januára 2017. |
| --- | --- |

(9)

Komisia dostala pripomienky od dvoch zainteresovaných strán: spoločnosti CAMED a sťažovateľa. Postúpila ich talianskym orgánom, ktoré dostali možnosť na ne reagovať, a ich pripomienky boli doručené listom z 12. januára 2017.

| (10) | Komisia poslala Taliansku 9. a 16. novembra 2017 doplňujúce otázky, na ktoré talianske orgány odpovedali 24. novembra 2017. |
| --- | --- |

(10)

Komisia poslala Taliansku 9. a 16. novembra 2017 doplňujúce otázky, na ktoré talianske orgány odpovedali 24. novembra 2017.

2.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

PODROBNÝ OPIS POMOCI

2.1.   Kontext a príjemcovia pomoci

Kontext a príjemcovia pomoci

| (11) | Neapolský prístav sa nachádza v regióne Kampánia a spravuje ho prístavný orgán mesta Neapol. |
| --- | --- |

(11)

Neapolský prístav sa nachádza v regióne Kampánia a spravuje ho prístavný orgán mesta Neapol.

| (12) | V neapolskom prístave sú tri suché doky vo vlastníctve štátu (suché doky č. 1, 2 a 3) a dva plávajúce doky, ktoré vlastnia dvaja súkromní prevádzkovatelia (doky č. 5 a 6). |
| --- | --- |

(12)

V neapolskom prístave sú tri suché doky vo vlastníctve štátu (suché doky č. 1, 2 a 3) a dva plávajúce doky, ktoré vlastnia dvaja súkromní prevádzkovatelia (doky č. 5 a 6).

| (13) | Suché doky č. 1, 2 a 3 používa na zabezpečovanie opráv lodí spoločnosť CAMED a v zásade každá ďalšia lodná opravárenská spoločnosť v súlade s nariadením o prevádzke dokov na opravu lodí v neapolskom prístave (4), prijatým v roku 2002 a neskôr upraveným (ďalej len „nariadenie z roku 2002“) (5). Podľa talianskych orgánov všetky suché doky v neapolskom prístave musia byť prístupné pre všetkých zainteresovaných používateľov (napr. pre ostatné lodné opravárenské spoločnosti) na základe určitých vopred stanovených a objektívnych pravidiel. |
| --- | --- |

(13)

Suché doky č. 1, 2 a 3 používa na zabezpečovanie opráv lodí spoločnosť CAMED a v zásade každá ďalšia lodná opravárenská spoločnosť v súlade s nariadením o prevádzke dokov na opravu lodí v neapolskom prístave (4), prijatým v roku 2002 a neskôr upraveným (ďalej len „nariadenie z roku 2002“) (5). Podľa talianskych orgánov všetky suché doky v neapolskom prístave musia byť prístupné pre všetkých zainteresovaných používateľov (napr. pre ostatné lodné opravárenské spoločnosti) na základe určitých vopred stanovených a objektívnych pravidiel.

4

5

| (14) | Talianske orgány vysvetlili, že po rozhodnutí skupiny Fincantieri – v tom čase jedného z najväčších hospodárskych subjektov v odvetví stavby lodí – opustiť neapolský prístav boli doky vo veľmi zlom stave. Spoločnosť CAMED (6) v tom čase pôsobila v neapolskom prístave ako opravárenská spoločnosť prístavu na základe zákona o koncesii na využitie pôdy platného v rokoch 1909 až 2008. Podľa talianskych orgánov spoločnosť CAMED súhlasila s investovaním do tejto oblasti za predpokladu, že prístavný orgán mesta Neapol uskutoční viaceré štrukturálne investície do suchých dokov č. 1, 2 a 3. Na základe žiadosti, ktorú v roku 1999 spoločnosť CAMED predložila prístavnému orgánu mesta Neapol, tento orgán súhlasil s vykonaním prác na modernizáciu suchého doku č. 3 tak, aby bol dok vhodný na použitie (ďalej len „dohoda z roku 2001“) (7). |
| --- | --- |

(14)

Talianske orgány vysvetlili, že po rozhodnutí skupiny Fincantieri – v tom čase jedného z najväčších hospodárskych subjektov v odvetví stavby lodí – opustiť neapolský prístav boli doky vo veľmi zlom stave. Spoločnosť CAMED (6) v tom čase pôsobila v neapolskom prístave ako opravárenská spoločnosť prístavu na základe zákona o koncesii na využitie pôdy platného v rokoch 1909 až 2008. Podľa talianskych orgánov spoločnosť CAMED súhlasila s investovaním do tejto oblasti za predpokladu, že prístavný orgán mesta Neapol uskutoční viaceré štrukturálne investície do suchých dokov č. 1, 2 a 3. Na základe žiadosti, ktorú v roku 1999 spoločnosť CAMED predložila prístavnému orgánu mesta Neapol, tento orgán súhlasil s vykonaním prác na modernizáciu suchého doku č. 3 tak, aby bol dok vhodný na použitie (ďalej len „dohoda z roku 2001“) (7).

6

7

| (15) | V roku 2001 spoločnosť CAMED požiadala prístavný orgán mesta Neapol o povolenie vykonať viaceré práce v dokoch výmenou za predĺženie existujúcej koncesie na využitie pôdy (concessione demaniale) o 40 rokov. Na základe žiadosti spoločnosti CAMED začal prístavný orgán mesta Neapol administratívny postup uzavretia zmluvy o koncesii na využitie pôdy podľa talianskeho práva (8). Žiadosť spoločnosti CAMED o koncesiu na využitie pôdy spolu s podnikateľským plánom zverejnil prístavný orgán mesta Neapol v mestskom registri a vo svojom vlastnom registri na 20 dní (od 18. januára 2002 do 6. februára 2002). V rámci zverejnenia žiadosti boli zainteresované strany vyzvané, aby predložili svoje pripomienky alebo alternatívne návrhy. Podľa uvedeného postupu v prípade námietok alebo sťažností prijme rozhodnutie o udelení koncesie príslušný minister. |
| --- | --- |

(15)

V roku 2001 spoločnosť CAMED požiadala prístavný orgán mesta Neapol o povolenie vykonať viaceré práce v dokoch výmenou za predĺženie existujúcej koncesie na využitie pôdy (concessione demaniale) o 40 rokov. Na základe žiadosti spoločnosti CAMED začal prístavný orgán mesta Neapol administratívny postup uzavretia zmluvy o koncesii na využitie pôdy podľa talianskeho práva (8). Žiadosť spoločnosti CAMED o koncesiu na využitie pôdy spolu s podnikateľským plánom zverejnil prístavný orgán mesta Neapol v mestskom registri a vo svojom vlastnom registri na 20 dní (od 18. januára 2002 do 6. februára 2002). V rámci zverejnenia žiadosti boli zainteresované strany vyzvané, aby predložili svoje pripomienky alebo alternatívne návrhy. Podľa uvedeného postupu v prípade námietok alebo sťažností prijme rozhodnutie o udelení koncesie príslušný minister.

concessione demaniale

8

| (16) | Keďže prístavný orgán mesta Neapol po zverejnení žiadosti spoločnosti CAMED nedostal žiadne pripomienky, udelil spoločnosti CAMED koncesiu na využitie pôdy právnym aktom (atto di concessione demaniale) č. 125 z 29. júla 2004 (ďalej len „koncesia z roku 2004“) na prevádzku a používanie troch suchých dokov s povinnosťou sprístupniť ich všetkým zainteresovaným používateľom (napr. ostatným lodným opravárenským spoločnostiam) v súlade s nariadením z roku 2002. Spoločnosť CAMED súhlasila so zrušením predchádzajúcej koncesie na využitie pôdy platnej od roku 1909. Podľa koncesie z roku 2004 má spoločnosť CAMED namiesto požadovaného obdobia 40 rokov právo prevádzkovať a používať tri suché doky na obdobie 30 rokov so začiatkom od 28. júla 2003 za ročný poplatok za využívanie pôdy vypočítaný na základe fixných právnych parametrov (EUR/m2) a každoročne upravovaný s ohľadom na výšku inflácie podľa vyhlášky ministerstva z 15. novembra 1995. Poplatky za využívanie pôdy vyplatené v období rokov 2004 až 2017 sú uvedené v tabuľke 1.

  Tabuľka 1


  Koncesné poplatky







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Rok | Ročný koncesný poplatok |
| 2004 | 124 117 |
| 2005 | 103 300 |
| 2006 | 139 900 |
| 2007 | 147 800 |
| 2008 | 146 341 |
| 2009 | 154 392 |
| 2010 | 149 148 |
| 2011 | 153 321 |
| 2012 | 159 071 |
| 2013 | 143 671 |
| 2014 | 142 178 |
| 2015 | 132 664 |
| 2016 | 133 658 |
| 2017 | 133 257 |

(16)

Keďže prístavný orgán mesta Neapol po zverejnení žiadosti spoločnosti CAMED nedostal žiadne pripomienky, udelil spoločnosti CAMED koncesiu na využitie pôdy právnym aktom (atto di concessione demaniale) č. 125 z 29. júla 2004 (ďalej len „koncesia z roku 2004“) na prevádzku a používanie troch suchých dokov s povinnosťou sprístupniť ich všetkým zainteresovaným používateľom (napr. ostatným lodným opravárenským spoločnostiam) v súlade s nariadením z roku 2002. Spoločnosť CAMED súhlasila so zrušením predchádzajúcej koncesie na využitie pôdy platnej od roku 1909. Podľa koncesie z roku 2004 má spoločnosť CAMED namiesto požadovaného obdobia 40 rokov právo prevádzkovať a používať tri suché doky na obdobie 30 rokov so začiatkom od 28. júla 2003 za ročný poplatok za využívanie pôdy vypočítaný na základe fixných právnych parametrov (EUR/m2) a každoročne upravovaný s ohľadom na výšku inflácie podľa vyhlášky ministerstva z 15. novembra 1995. Poplatky za využívanie pôdy vyplatené v období rokov 2004 až 2017 sú uvedené v tabuľke 1.

atto di concessione demaniale

2

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Koncesné poplatky

Koncesné poplatky

(v EUR)

Rok

Ročný koncesný poplatok

2004

124 117

2005

103 300

2006

139 900

2007

147 800

2008

146 341

2009

154 392

2010

149 148

2011

153 321

2012

159 071

2013

143 671

2014

142 178

2015

132 664

2016

133 658

2017

133 257

| (17) | Podľa článku 1 koncesie z roku 2004 dĺžka trvania koncesie umožňuje amortizáciu predchádzajúcich investícií a nový investičný program spoločnosti CAMED s hodnotou 24 miliónov EUR (47 662 miliónov talianskych lír) (9). Podľa koncesie z roku 2004 spoločnosť CAMED v súvislosti s povinnosťami stanovenými v rámci koncesie poskytla aj záruku (cauzione) vo výške 275 000 EUR. |
| --- | --- |

(17)

Podľa článku 1 koncesie z roku 2004 dĺžka trvania koncesie umožňuje amortizáciu predchádzajúcich investícií a nový investičný program spoločnosti CAMED s hodnotou 24 miliónov EUR (47 662 miliónov talianskych lír) (9). Podľa koncesie z roku 2004 spoločnosť CAMED v súvislosti s povinnosťami stanovenými v rámci koncesie poskytla aj záruku (cauzione) vo výške 275 000 EUR.

9

cauzione

| (18) | Podľa článku 3 koncesie z roku 2004 sa prístavný orgán mesta Neapol ďalej zaviazal vykonať do roku 2006 v oblasti poskytnutej spoločnosti CAMED konštrukčné práce, konkrétnejšie: i) prispôsobiť prečerpávacie zariadenie dokov č. 1 a 2; ii) vybudovať nový certifikovaný kesón suchého doku (barche-porte) pre doky č. 1, 2 a 3; iii) prestavať hrádze (paramenti) a dno (platea) doku č. 2; iv) vykonať konštrukčnú prestavbu prístavnej hrádze (banchine) a hrádzí doku č. 2 a prístavnej hrádze 33b. |
| --- | --- |

(18)

Podľa článku 3 koncesie z roku 2004 sa prístavný orgán mesta Neapol ďalej zaviazal vykonať do roku 2006 v oblasti poskytnutej spoločnosti CAMED konštrukčné práce, konkrétnejšie: i) prispôsobiť prečerpávacie zariadenie dokov č. 1 a 2; ii) vybudovať nový certifikovaný kesón suchého doku (barche-porte) pre doky č. 1, 2 a 3; iii) prestavať hrádze (paramenti) a dno (platea) doku č. 2; iv) vykonať konštrukčnú prestavbu prístavnej hrádze (banchine) a hrádzí doku č. 2 a prístavnej hrádze 33b.

barche-porte

paramenti

platea

banchine

| (19) | Po prijatí rozhodnutia o začatí konania talianske orgány objasnili, že spoločnosť CAMED realizovala do roku 2016 investície vo výške 24 610 420 EUR v súlade s koncesiou z roku 2004 a dodatočné investície vo výške 17 931 075 EUR. |
| --- | --- |

(19)

Po prijatí rozhodnutia o začatí konania talianske orgány objasnili, že spoločnosť CAMED realizovala do roku 2016 investície vo výške 24 610 420 EUR v súlade s koncesiou z roku 2004 a dodatočné investície vo výške 17 931 075 EUR.

2.2.   Tvrdenie sťažovateľa o štátnej pomoci

Tvrdenie sťažovateľa o štátnej pomoci

| (20) | Vo svojom prvom podaní sťažovateľ tvrdil, že spoločnosť CAMED dostala pomoc na oboch úrovniach: i) ako prevádzkovateľ (t. j. správca suchých dokov), prostredníctvom zníženia nákladov na renováciu infraštruktúry (prevádzková pomoc); a ii) ako používateľ infraštruktúry (napr. ako lodná opravárenská spoločnosť), keďže infraštruktúru, ktorá mala byť v zásade otvorená pre všetkých obchodných koncových používateľov na nediskriminačnom základe, v skutočnosti využívala výlučne spoločnosť CAMED. Sťažnosť obsahovala aj tvrdenia súvisiace s kontrolou monopolov, ktoré nie sú relevantné pre toto rozhodnutie a ku ktorým sťažovateľ dostal osobitné rozhodnutie prijaté 24. júla 2014. |
| --- | --- |

(20)

Vo svojom prvom podaní sťažovateľ tvrdil, že spoločnosť CAMED dostala pomoc na oboch úrovniach: i) ako prevádzkovateľ (t. j. správca suchých dokov), prostredníctvom zníženia nákladov na renováciu infraštruktúry (prevádzková pomoc); a ii) ako používateľ infraštruktúry (napr. ako lodná opravárenská spoločnosť), keďže infraštruktúru, ktorá mala byť v zásade otvorená pre všetkých obchodných koncových používateľov na nediskriminačnom základe, v skutočnosti využívala výlučne spoločnosť CAMED. Sťažnosť obsahovala aj tvrdenia súvisiace s kontrolou monopolov, ktoré nie sú relevantné pre toto rozhodnutie a ku ktorým sťažovateľ dostal osobitné rozhodnutie prijaté 24. júla 2014.

| (21) | Výhoda poskytnutá spoločnosti CAMED podľa sťažovateľa vyplýva z vykonania týchto prác (ďalej len „intervencie“):






  1. | Intervencia č. 1: Konštrukčná renovácia niektorých častí doku č. 3 (výška pomoci: 12 928 537 EUR). |
| --- | --- | --- |

(21)

Výhoda poskytnutá spoločnosti CAMED podľa sťažovateľa vyplýva z vykonania týchto prác (ďalej len „intervencie“):

1.

Intervencia č. 1: Konštrukčná renovácia niektorých častí doku č. 3 (výška pomoci: 12 928 537 EUR).

| 2. | Intervencia č. 2: Prispôsobenie prečerpávacieho zariadenia dokov č. 1 a 2, obnova prístavných hrádzí vedľa doku č. 2 (výška pomoci: 23 170 000 EUR). |
| --- | --- |

2.

Intervencia č. 2: Prispôsobenie prečerpávacieho zariadenia dokov č. 1 a 2, obnova prístavných hrádzí vedľa doku č. 2 (výška pomoci: 23 170 000 EUR).

| 3. | Intervencia č. 3: Oprava a posilnenie vnútornej strany prístavnej hrádze doku č. 3 (Molo Cesario Console) (výška pomoci: 13 000 000 EUR). |
| --- | --- |

3.

Intervencia č. 3: Oprava a posilnenie vnútornej strany prístavnej hrádze doku č. 3 (Molo Cesario Console) (výška pomoci: 13 000 000 EUR).

Molo Cesario Console

| (22) | Podaním z 19. novembra 2013 sťažovateľ rozšíril rozsah svojej sťažnosti tvrdením, že intervenciami sa poskytovala pomoc prístavnému orgánu mesta Neapol, v súlade s rozhodovacou praxou Komisie (10). Podľa sťažovateľa sa poskytla aj o pomoc na úrovni koncesionára (spoločnosti CAMED), pretože koncesia nebola udelená na základe verejnej, otvorenej, transparentnej a nediskriminačnej súťaže. Sťažovateľ ďalej poukázal na neexistenciu akéhokoľvek dôkazu vedúceho k záveru, že v prípade poplatku za využívanie pôdy, ktorý platí spoločnosť CAMED, sa dá vylúčiť akékoľvek zvýhodnenie. Metodika stanovenia poplatku za využívanie pôdy, ktorá vychádza z vnútroštátnych právnych predpisov (pozri odôvodnenie 16), podľa sťažovateľa neumožňuje zohľadniť rastúcu hodnotu infraštruktúry po prípadných intervenciách, keďže predstavuje pevne určenú sumu v EUR/m2. |
| --- | --- |

(22)

Podaním z 19. novembra 2013 sťažovateľ rozšíril rozsah svojej sťažnosti tvrdením, že intervenciami sa poskytovala pomoc prístavnému orgánu mesta Neapol, v súlade s rozhodovacou praxou Komisie (10). Podľa sťažovateľa sa poskytla aj o pomoc na úrovni koncesionára (spoločnosti CAMED), pretože koncesia nebola udelená na základe verejnej, otvorenej, transparentnej a nediskriminačnej súťaže. Sťažovateľ ďalej poukázal na neexistenciu akéhokoľvek dôkazu vedúceho k záveru, že v prípade poplatku za využívanie pôdy, ktorý platí spoločnosť CAMED, sa dá vylúčiť akékoľvek zvýhodnenie. Metodika stanovenia poplatku za využívanie pôdy, ktorá vychádza z vnútroštátnych právnych predpisov (pozri odôvodnenie 16), podľa sťažovateľa neumožňuje zohľadniť rastúcu hodnotu infraštruktúry po prípadných intervenciách, keďže predstavuje pevne určenú sumu v EUR/m2.

10

2

| (23) | Sťažovateľ 1. októbra 2015 okrem toho poskytol zoznam rozhodnutí prístavného orgánu mesta Neapol [rozhodnutia (delibere) č. 308/2015, č. 181/2015, č. 233/2015, č. 277/2015, č. 279/2015, č. 281/2015, č. 293/2015, č. 302/2015] o prácach, ktoré sa majú vykonať v suchých dokoch, ako dôkaz porušenia povinnosti zdržať sa konania. |
| --- | --- |

(23)

Sťažovateľ 1. októbra 2015 okrem toho poskytol zoznam rozhodnutí prístavného orgánu mesta Neapol [rozhodnutia (delibere) č. 308/2015, č. 181/2015, č. 233/2015, č. 277/2015, č. 279/2015, č. 281/2015, č. 293/2015, č. 302/2015] o prácach, ktoré sa majú vykonať v suchých dokoch, ako dôkaz porušenia povinnosti zdržať sa konania.

2.3.   Pripomienky Talianska k údajnému opatreniu štátnej pomoci, financovaniu investičného projektu a právnemu základu

Pripomienky Talianska k údajnému opatreniu štátnej pomoci, financovaniu investičného projektu a právnemu základu

| (24) | Talianske orgány pred prijatím rozhodnutia o začatí konania objasnili, že v roku 2006 bola dokončená iba časť prác plánovaných na renováciu suchého doku č. 3 po vykonaní postupu verejného obstarávania (intervencia č. 1), zatiaľ čo práce plánované v rámci intervencie č. 2 a intervencie č. 3 v tom čase dokončené neboli. Z celého projektu dohodnutého so spoločnosťou CAMED v dohode z roku 2001 a koncesie z roku 2004 sa v skutočnosti úplne realizovala iba jedna časť. |
| --- | --- |

(24)

Talianske orgány pred prijatím rozhodnutia o začatí konania objasnili, že v roku 2006 bola dokončená iba časť prác plánovaných na renováciu suchého doku č. 3 po vykonaní postupu verejného obstarávania (intervencia č. 1), zatiaľ čo práce plánované v rámci intervencie č. 2 a intervencie č. 3 v tom čase dokončené neboli. Z celého projektu dohodnutého so spoločnosťou CAMED v dohode z roku 2001 a koncesie z roku 2004 sa v skutočnosti úplne realizovala iba jedna časť.

| (25) | Taliansko tvrdí, že vymáhateľné právo prijímať finančné prostriedky bolo udelené prístavnému orgánu mesta Neapol v roku 1998 podľa článku 9 zákona 413/1998, v ktorom je stanovené, že ministerstvo dopravy a lodnej dopravy (ďalej len „ministerstvo“) prijme program investícií do prístavov na základe požiadaviek prístavných orgánov (11). Program investícií bol podľa všetkého prijatý prostredníctvom dvoch vyhlášok vydaných ministerstvom a následne bol upravený. V prvej vyhláške z 27. októbra 1999 (12) (ďalej len „vyhláška ministerstva z 27. októbra 1999“) je uvedený zoznam 20 prístavov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky z vnútroštátnych zdrojov, a v druhej vyhláške (13) (ďalej len „vyhláška ministerstva z 2. mája 2001“) sa tento zoznam rozširuje na 25 prístavov. Na základe týchto vyhlášok sú prístavné orgány oprávnené požičiavať si alebo podávať žiadosti o iné finančné operácie v celkovej výške 100 miliárd talianskych lír (približne 51 miliónov EUR). Ministerstvo to každoročne priamo spláca finančným inštitúciám (14). Taliansko preto tvrdí, že opatrenia v prospech prístavného orgánu mesta Neapol boli poskytnuté v roku 1998 v zmysle zákona 413/1998. |
| --- | --- |

(25)

Taliansko tvrdí, že vymáhateľné právo prijímať finančné prostriedky bolo udelené prístavnému orgánu mesta Neapol v roku 1998 podľa článku 9 zákona 413/1998, v ktorom je stanovené, že ministerstvo dopravy a lodnej dopravy (ďalej len „ministerstvo“) prijme program investícií do prístavov na základe požiadaviek prístavných orgánov (11). Program investícií bol podľa všetkého prijatý prostredníctvom dvoch vyhlášok vydaných ministerstvom a následne bol upravený. V prvej vyhláške z 27. októbra 1999 (12) (ďalej len „vyhláška ministerstva z 27. októbra 1999“) je uvedený zoznam 20 prístavov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky z vnútroštátnych zdrojov, a v druhej vyhláške (13) (ďalej len „vyhláška ministerstva z 2. mája 2001“) sa tento zoznam rozširuje na 25 prístavov. Na základe týchto vyhlášok sú prístavné orgány oprávnené požičiavať si alebo podávať žiadosti o iné finančné operácie v celkovej výške 100 miliárd talianskych lír (približne 51 miliónov EUR). Ministerstvo to každoročne priamo spláca finančným inštitúciám (14). Taliansko preto tvrdí, že opatrenia v prospech prístavného orgánu mesta Neapol boli poskytnuté v roku 1998 v zmysle zákona 413/1998.

11

12

13

14

| (26) | Po prijatí rozhodnutia o začatí konania talianske orgány poskytli doplňujúce vysvetlenia týkajúce sa výšky investícií zo strany talianskeho štátu a prístavného orgánu mesta Neapol. |
| --- | --- |

(26)

Po prijatí rozhodnutia o začatí konania talianske orgány poskytli doplňujúce vysvetlenia týkajúce sa výšky investícií zo strany talianskeho štátu a prístavného orgánu mesta Neapol.

Intervencia č. 1

Intervencia č. 1

| (27) | Talianske orgány uviedli, že práce v rámci intervencie č. 1 sa začali 21. októbra 2002 a boli dokončené 24. januára 2006. Vzniknuté náklady dosahovali v čase prijatia tohto rozhodnutia výšku 12 859 854,50 EUR. |
| --- | --- |

(27)

Talianske orgány uviedli, že práce v rámci intervencie č. 1 sa začali 21. októbra 2002 a boli dokončené 24. januára 2006. Vzniknuté náklady dosahovali v čase prijatia tohto rozhodnutia výšku 12 859 854,50 EUR.

Intervencia č. 2

Intervencia č. 2

| (28) | Intervenciu č. 2 spolufinancovalo ministerstvo sumou 14 971 621,41 EUR. Sumu 5 498 378,59 EUR, ktorú mal čiastočne poskytnúť prístavný orgán mesta Neapol a potom ju malo refundovať ministerstvo prostredníctvom hotovostných grantov, však ministerstvo nevyplatilo. |
| --- | --- |

(28)

Intervenciu č. 2 spolufinancovalo ministerstvo sumou 14 971 621,41 EUR. Sumu 5 498 378,59 EUR, ktorú mal čiastočne poskytnúť prístavný orgán mesta Neapol a potom ju malo refundovať ministerstvo prostredníctvom hotovostných grantov, však ministerstvo nevyplatilo.

| (29) | Na intervenciu č. 2 poskytol prístavný orgán mesta Neapol z vlastných zdrojov sumu 2 700 000 EUR [rozhodnutie (delibera) 89/2016 z 22. marca 2016] a 5 830 000 EUR [rozhodnutie (delibera) 175/2017 z 31. mája 2017]. |
| --- | --- |

(29)

Na intervenciu č. 2 poskytol prístavný orgán mesta Neapol z vlastných zdrojov sumu 2 700 000 EUR [rozhodnutie (delibera) 89/2016 z 22. marca 2016] a 5 830 000 EUR [rozhodnutie (delibera) 175/2017 z 31. mája 2017].

| (30) | Práce v rámci intervencie č. 2 sa začali 5. novembra 2012 a zatiaľ neboli dokončené. Vzniknuté náklady dosahovali v čase prijatia tohto rozhodnutia výšku 11 192 515,79 EUR. Celkové predpokladané náklady na túto intervenciu dosahujú výšku 29 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(30)

Práce v rámci intervencie č. 2 sa začali 5. novembra 2012 a zatiaľ neboli dokončené. Vzniknuté náklady dosahovali v čase prijatia tohto rozhodnutia výšku 11 192 515,79 EUR. Celkové predpokladané náklady na túto intervenciu dosahujú výšku 29 000 000 EUR.

Intervencia č. 3

Intervencia č. 3

| (31) | Napokon intervencia č. 3 je financovaná čiastočne z vlastných zdrojov prístavného orgánu mesta Neapol [5 091 000 EUR, na základe rozhodnutia (delibera) 356/2014 z 24. decembra 2014]. |
| --- | --- |

(31)

Napokon intervencia č. 3 je financovaná čiastočne z vlastných zdrojov prístavného orgánu mesta Neapol [5 091 000 EUR, na základe rozhodnutia (delibera) 356/2014 z 24. decembra 2014].

| (32) | K decembru 2017 sa práce v rámci intervencie č. 3 ešte nezačali (práce boli povolené 19. júla 2017) a vzniknuté náklady dosiahli výšku 6 880,50 EUR. Celkové predpokladané náklady na túto intervenciu dosahujú výšku 15 900 000 EUR. |
| --- | --- |

(32)

K decembru 2017 sa práce v rámci intervencie č. 3 ešte nezačali (práce boli povolené 19. júla 2017) a vzniknuté náklady dosiahli výšku 6 880,50 EUR. Celkové predpokladané náklady na túto intervenciu dosahujú výšku 15 900 000 EUR.

| (33) | Celkové náklady na investičný projekt (konkrétne na všetky tri intervencie) predstavujú sumu 57 759 874,50 EUR, ktorá bola rozdelená na tri časti, ako je uvedené v tabuľke 2.

  Tabuľka 2


  Plánované verejné investície











  Intervencia | Sumy | Vyplatené? | Dátum platby | Plánované investičné náklady |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Konštrukčná renovácia niektorých častí doku č. 3 |

(33)

Celkové náklady na investičný projekt (konkrétne na všetky tri intervencie) predstavujú sumu 57 759 874,50 EUR, ktorá bola rozdelená na tri časti, ako je uvedené v tabuľke 2.

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Plánované verejné investície

Plánované verejné investície

Intervencia

Sumy

Vyplatené?

Dátum platby

Plánované investičné náklady

1.

Konštrukčná renovácia niektorých častí doku č. 3

9 760 629,57

Áno

8.1.2003

21.12.2004

14.7.2005

26.10.2005

12.12.2011

12 859 854,50

3 099 224,93

Áno

31.12.2002

26.4.2004

19.4.2005

6.10.2005

24.4.2006

| 2. | Prispôsobenie prečerpávacieho zariadenia dokov č. 1 a 2, obnova prístavných hrádzí vedľa doku č. 2 |
| --- | --- |

2.

Prispôsobenie prečerpávacieho zariadenia dokov č. 1 a 2, obnova prístavných hrádzí vedľa doku č. 2

8 300 000,00

Áno

4.8.2006

27.12.2006

29.12.2006

29 000 000,00

6 671 621,41

Áno

1.9.2011

22.3.2013

17.12.2014

2 700 000,00 (vlastný príspevok prístavného orgánu mesta Neapol)

Áno

23.3.2016

5 498 378,59 (má poskytnúť prístavný orgán mesta Neapol a refundovať taliansky štát)

Nie

neuvádza sa

5 830 000,00

(vlastný príspevok prístavného orgánu mesta Neapol)

Áno

31.5.2017

| 3. | Oprava a posilnenie vnútornej strany prístavnej hrádze doku č. 3 |
| --- | --- |

3.

Oprava a posilnenie vnútornej strany prístavnej hrádze doku č. 3

10 809 000,00

Áno

18.11.2014

15 900 000

5 091 000,00 (vlastný príspevok prístavného orgánu mesta Neapol)

Áno

24.12. 2014

Celkové financovanie zo strany prístavnéhoorgánu mesta Neapol

13 621 000,00

Celkové financovanie zo strany talianskeho štátu

44 138 854,50

44 138 854,50

Celkovo

Celkovo

57 759 854,50

57 759 854,50

| (34) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti boli v rámci financovania zo strany talianskeho štátu poskytnuté alebo prisľúbené prostriedky na tento projekt vo výške 44 138 854,50 EUR. Poskytovali sa spravidla vo forme priamych refundácií finančným inštitúciám zo strany ministerstva za úvery prístavného orgánu mesta Neapol, ako aj vo forme priamych grantov pre prístavný orgán mesta Neapol z talianskeho štátneho rozpočtu. Talianske orgány vysvetlili, že zostávajúcu sumu 13 621 000 EUR (z toho 2 700 000 EUR a 5 830 000 EUR na intervenciu č. 2 a 5 091 000 EUR intervenciu č. 3) poskytol prístavný orgán mesta Neapol z vlastných zdrojov, ktoré získal vykonávaním jeho hospodárskej činnosti riadenia prístavu. |
| --- | --- |

(34)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti boli v rámci financovania zo strany talianskeho štátu poskytnuté alebo prisľúbené prostriedky na tento projekt vo výške 44 138 854,50 EUR. Poskytovali sa spravidla vo forme priamych refundácií finančným inštitúciám zo strany ministerstva za úvery prístavného orgánu mesta Neapol, ako aj vo forme priamych grantov pre prístavný orgán mesta Neapol z talianskeho štátneho rozpočtu. Talianske orgány vysvetlili, že zostávajúcu sumu 13 621 000 EUR (z toho 2 700 000 EUR a 5 830 000 EUR na intervenciu č. 2 a 5 091 000 EUR intervenciu č. 3) poskytol prístavný orgán mesta Neapol z vlastných zdrojov, ktoré získal vykonávaním jeho hospodárskej činnosti riadenia prístavu.

2.4.   Dôvody na začatie konania

Dôvody na začatie konania

| (35) | Komisia 28. júna 2016 prijala rozhodnutie začať formálne vyšetrovanie týkajúce sa uvedených opatrení s cieľom preveriť svoje pochybnosti, či tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a či sú zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(35)

Komisia 28. júna 2016 prijala rozhodnutie začať formálne vyšetrovanie týkajúce sa uvedených opatrení s cieľom preveriť svoje pochybnosti, či tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a či sú zlučiteľné s vnútorným trhom.

2.4.1.   Pochybnosti o existencii pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol

Pochybnosti o existencii pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol

| (36) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia zaujala predbežné stanovisko, že opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože prístavný orgán mesta Neapol dostal štátne prostriedky na modernizáciu zariadení na opravu lodí, ktoré využíva na obchodné účely. Prístavný orgán mesta Neapol sa ako subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť v mene vlastníka, t. j. talianskeho štátu, môže považovať za podnik. Tento prevod preto zrejme zodpovedá prevodu štátnych prostriedkov a je možné pripísať ho štátu. |
| --- | --- |

(36)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia zaujala predbežné stanovisko, že opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože prístavný orgán mesta Neapol dostal štátne prostriedky na modernizáciu zariadení na opravu lodí, ktoré využíva na obchodné účely. Prístavný orgán mesta Neapol sa ako subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť v mene vlastníka, t. j. talianskeho štátu, môže považovať za podnik. Tento prevod preto zrejme zodpovedá prevodu štátnych prostriedkov a je možné pripísať ho štátu.

| (37) | Okrem toho podľa rozhodnutia o začatí konania verejné financovanie zrejme poskytuje prístavnému orgánu mesta Neapol selektívnu hospodársku výhodu. Komisia vzniesla pochybnosti, či prístavný orgán mesta Neapol musí plniť záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme, ktoré boli jednoznačne vymedzené a ktoré spĺňajú štyri kumulatívne podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark. Služba, ktorú poskytuje prístavný orgán mesta Neapol (t. j. prenajímanie zariadení na opravu lodí za protihodnotu), nevykazuje v porovnaní s inými hospodárskymi činnosťami žiadne osobitné charakteristiky. Komisia vzniesla pochybnosti, či i) prístavný orgán mesta Neapol skutočne musí plniť záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme a či tieto záväzky boli jednoznačne vymedzené; ii) parametre, na základe ktorých sa náhrada vypočítava, boli vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom; iii) výška náhrady nepresahuje sumu nevyhnutnú na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme pri zohľadnení relevantných príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov; iv) prevádzkovateľ bol vybraný na základe postupu verejného obstarávania alebo sa náklady na plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme obmedzujú na náklady typického podniku (dobre riadeného a primerane vybaveného dopravnými prostriedkami tak, aby mohol plniť nevyhnutné požiadavky služieb vo verejnom záujme). |
| --- | --- |

(37)

Okrem toho podľa rozhodnutia o začatí konania verejné financovanie zrejme poskytuje prístavnému orgánu mesta Neapol selektívnu hospodársku výhodu. Komisia vzniesla pochybnosti, či prístavný orgán mesta Neapol musí plniť záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme, ktoré boli jednoznačne vymedzené a ktoré spĺňajú štyri kumulatívne podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark. Služba, ktorú poskytuje prístavný orgán mesta Neapol (t. j. prenajímanie zariadení na opravu lodí za protihodnotu), nevykazuje v porovnaní s inými hospodárskymi činnosťami žiadne osobitné charakteristiky. Komisia vzniesla pochybnosti, či i) prístavný orgán mesta Neapol skutočne musí plniť záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme a či tieto záväzky boli jednoznačne vymedzené; ii) parametre, na základe ktorých sa náhrada vypočítava, boli vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom; iii) výška náhrady nepresahuje sumu nevyhnutnú na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme pri zohľadnení relevantných príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov; iv) prevádzkovateľ bol vybraný na základe postupu verejného obstarávania alebo sa náklady na plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme obmedzujú na náklady typického podniku (dobre riadeného a primerane vybaveného dopravnými prostriedkami tak, aby mohol plniť nevyhnutné požiadavky služieb vo verejnom záujme).

| (38) | Komisia dospela k predbežnému záveru, že investičný projekt umožní prístavnému orgánu mesta Neapol pokračovať v hospodárskej činnosti prenajímania suchých dokov, čo je odvetvie otvorené hospodárskej súťaži a obchodu na úrovni Únie, a že opatrenie môže narúšať hospodársku sút'až a ovplyvňovať obchod v rámci Únie. |
| --- | --- |

(38)

Komisia dospela k predbežnému záveru, že investičný projekt umožní prístavnému orgánu mesta Neapol pokračovať v hospodárskej činnosti prenajímania suchých dokov, čo je odvetvie otvorené hospodárskej súťaži a obchodu na úrovni Únie, a že opatrenie môže narúšať hospodársku sút'až a ovplyvňovať obchod v rámci Únie.

| (39) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia uviedla zistenie, že ak by sa opatrenia posúdili ako štátna pomoc, neznamenalo by to porušenie článku 345 ZFEÚ, v ktorom je stanovená zásada neutrality medzi verejnými a súkromnými subjektmi. Komisia predbežne uviedla, že ak by sa opatrenia posúdili ako štátna pomoc, zrejme by to neznamenalo diskrimináciu verejných vlastníkov, keďže súkromní vlastníci v tom istom odvetví by takisto museli vypracovať podnikateľský plán ex ante a vykonať investície iba v prípade, že to bude ziskové na tomto základe. V opačnom prípade by verejní aj súkromní vlastníci mohli prípadne dostať zlučiteľnú pomoc, ak by boli splnené všetky podmienky stanovené v pravidlách štátnej pomoci v odvetví stavby lodí. |
| --- | --- |

(39)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia uviedla zistenie, že ak by sa opatrenia posúdili ako štátna pomoc, neznamenalo by to porušenie článku 345 ZFEÚ, v ktorom je stanovená zásada neutrality medzi verejnými a súkromnými subjektmi. Komisia predbežne uviedla, že ak by sa opatrenia posúdili ako štátna pomoc, zrejme by to neznamenalo diskrimináciu verejných vlastníkov, keďže súkromní vlastníci v tom istom odvetví by takisto museli vypracovať podnikateľský plán ex ante a vykonať investície iba v prípade, že to bude ziskové na tomto základe. V opačnom prípade by verejní aj súkromní vlastníci mohli prípadne dostať zlučiteľnú pomoc, ak by boli splnené všetky podmienky stanovené v pravidlách štátnej pomoci v odvetví stavby lodí.

ex ante

| (40) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia okrem toho zaujala predbežné stanovisko, že predmetné opatrenia nie je možné považovať za existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2015/1589 (ďalej len „procesné nariadenie“), keďže verejná podpora zariadení na stavbu lodí a opravu lodí sa považovala za opatrenie predstavujúce štátnu pomoc už pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle. |
| --- | --- |

(40)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia okrem toho zaujala predbežné stanovisko, že predmetné opatrenia nie je možné považovať za existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2015/1589 (ďalej len „procesné nariadenie“), keďže verejná podpora zariadení na stavbu lodí a opravu lodí sa považovala za opatrenie predstavujúce štátnu pomoc už pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle.

2.4.2.   Pochybnosti o existencii pomoci spoločnosti CAMED

Pochybnosti o existencii pomoci spoločnosti CAMED

| (41) | Pokiaľ ide o prípadnú pomoc spoločnosti CAMED, Komisia v rozhodnutí o začatí konania uviedla, že verejná podpora prístavnému orgánu mesta Neapol ho čiastočne oslobodila od investičných nákladov, ktoré by každý iný súkromný vlastník zariadení na opravu lodí na trhu musel zaplatiť v plnom rozsahu, čo prístavnému orgánu umožnilo účtovať spoločnosti CAMED nižšie poplatky. |
| --- | --- |

(41)

Pokiaľ ide o prípadnú pomoc spoločnosti CAMED, Komisia v rozhodnutí o začatí konania uviedla, že verejná podpora prístavnému orgánu mesta Neapol ho čiastočne oslobodila od investičných nákladov, ktoré by každý iný súkromný vlastník zariadení na opravu lodí na trhu musel zaplatiť v plnom rozsahu, čo prístavnému orgánu umožnilo účtovať spoločnosti CAMED nižšie poplatky.

| (42) | Predmetné opatrenia je možné pripísať štátu (t. j. zabezpečil ich prístavný orgán mesta Neapol, ktorý tvorí súčasť štátnej správy, aj keď je daný subjekt právne autonómny vo vzťahu k iným subjektom verejného sektora). V rozhodnutí o začatí konania Komisia okrem toho uviedla zistenie, že prístavný orgán mesta Neapol sa prípadným poskytnutím suchých dokov spoločnosti CAMED za poplatky nižšie než trhové mohol zriecť štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(42)

Predmetné opatrenia je možné pripísať štátu (t. j. zabezpečil ich prístavný orgán mesta Neapol, ktorý tvorí súčasť štátnej správy, aj keď je daný subjekt právne autonómny vo vzťahu k iným subjektom verejného sektora). V rozhodnutí o začatí konania Komisia okrem toho uviedla zistenie, že prístavný orgán mesta Neapol sa prípadným poskytnutím suchých dokov spoločnosti CAMED za poplatky nižšie než trhové mohol zriecť štátnych prostriedkov.

| (43) | Keďže sa neuskutočnila verejná súťaž a poplatok za využívanie pôdy, ktorý spoločnosť CAMED platí prístavnému orgánu mesta Neapol, bol vypočítaný na základe fixných právnych parametrov, Komisia zaujala predbežné stanovisko, že zmluvné dojednania medzi prístavným orgánom mesta Neapol a spoločnosťou CAMED môžu poskytovať spoločnosti CAMED prípadnú hospodársku výhodu nad rámec trhových podmienok prípadným poskytnutím renovovaných suchých dokov za poplatky nižšie než trhové sadzby. Navyše, aj keby bolo možné uznať, že spoločnosť CAMED realizovala určité investície výmenou za dokončenie intervencií, neexistujú žiadne indície, že hodnota investícií, ktoré spoločnosť CAMED realizovala pre prístavný orgán mesta Neapol, spolu s poplatkom za využívanie pôdy zodpovedajú hodnote intervencií, ktoré prístavný orgán mesta Neapol vykonal pre spoločnosť CAMED. Komisia teda vyzvala talianske orgány a tretie strany, aby predložili pripomienky k uvedeným predbežným záverom. |
| --- | --- |

(43)

Keďže sa neuskutočnila verejná súťaž a poplatok za využívanie pôdy, ktorý spoločnosť CAMED platí prístavnému orgánu mesta Neapol, bol vypočítaný na základe fixných právnych parametrov, Komisia zaujala predbežné stanovisko, že zmluvné dojednania medzi prístavným orgánom mesta Neapol a spoločnosťou CAMED môžu poskytovať spoločnosti CAMED prípadnú hospodársku výhodu nad rámec trhových podmienok prípadným poskytnutím renovovaných suchých dokov za poplatky nižšie než trhové sadzby. Navyše, aj keby bolo možné uznať, že spoločnosť CAMED realizovala určité investície výmenou za dokončenie intervencií, neexistujú žiadne indície, že hodnota investícií, ktoré spoločnosť CAMED realizovala pre prístavný orgán mesta Neapol, spolu s poplatkom za využívanie pôdy zodpovedajú hodnote intervencií, ktoré prístavný orgán mesta Neapol vykonal pre spoločnosť CAMED. Komisia teda vyzvala talianske orgány a tretie strany, aby predložili pripomienky k uvedeným predbežným záverom.

| (44) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyslovila pochybnosti, či sú v súvislosti s opatreniami na podporu spoločnosti CAMED kumulatívne splnené štyri podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(44)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyslovila pochybnosti, či sú v súvislosti s opatreniami na podporu spoločnosti CAMED kumulatívne splnené štyri podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark.

| (45) | Komisia ďalej uviedla, že opatrenia môžu narúšať hospodársku sút'až a ovplyvňovať obchod v rámci Únie. |
| --- | --- |

(45)

Komisia ďalej uviedla, že opatrenia môžu narúšať hospodársku sút'až a ovplyvňovať obchod v rámci Únie.

2.4.3.   Pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci

Pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci

| (46) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť, Komisia predbežne usúdila, že suché doky nepredstavujú dopravnú infraštruktúru, ale výrobné zariadenia pre lodenice, keďže sa používajú na stavbu alebo na opravy lodí, a nie na dopravné účely. V dôsledku toho nebolo možné pomoc posudzovať priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ ako investičnú pomoc pre dopravnú infraštruktúru. |
| --- | --- |

(46)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť, Komisia predbežne usúdila, že suché doky nepredstavujú dopravnú infraštruktúru, ale výrobné zariadenia pre lodenice, keďže sa používajú na stavbu alebo na opravy lodí, a nie na dopravné účely. V dôsledku toho nebolo možné pomoc posudzovať priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ ako investičnú pomoc pre dopravnú infraštruktúru.

2.4.3.1.   Zlučiteľnosť pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol

Zlučiteľnosť pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol

| (47) | Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol podľa rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011 a podľa uplatniteľných pravidiel štátnej pomoci v odvetví stavby lodí v čase prijatia každého opatrenia. V rozhodnutí o začatí konania Komisia zaujala predbežné stanovisko, že k prijatiu opatrení v zásade dochádzalo, keď bola každá z investícií zahrnutá do programu investícií na základe požiadavky prístavných orgánov. Komisia zastáva názor, že informácie v tejto súvislosti boli nedostatočné, a vyzvala Taliansko, aby poskytlo relevantné údaje o vykonávaní každého opatrenia/intervencie. |
| --- | --- |

(47)

Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol podľa rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011 a podľa uplatniteľných pravidiel štátnej pomoci v odvetví stavby lodí v čase prijatia každého opatrenia. V rozhodnutí o začatí konania Komisia zaujala predbežné stanovisko, že k prijatiu opatrení v zásade dochádzalo, keď bola každá z investícií zahrnutá do programu investícií na základe požiadavky prístavných orgánov. Komisia zastáva názor, že informácie v tejto súvislosti boli nedostatočné, a vyzvala Taliansko, aby poskytlo relevantné údaje o vykonávaní každého opatrenia/intervencie.

| (48) | Komisia však vyslovila pochybnosti o plnom súlade predmetných opatrení, keďže intenzita pomoci zrejme prekračuje maximálne prípustnú intenzitu regionálnej investičnej pomoci pre zariadenia na stavbu lodí (ktorá sa uvádza v jednotlivých na seba nadväzujúcich rámcoch), bez ohľadu na presný dátum prijatia každého opatrenia a podľa týchto základov zlučiteľnosti, ktoré sa môžu uplatniť na pomoc v odvetví stavby lodí:






  — | nariadenie Rady (ES) č. 1540/98 (15), |
| --- | --- | --- |

(48)

Komisia však vyslovila pochybnosti o plnom súlade predmetných opatrení, keďže intenzita pomoci zrejme prekračuje maximálne prípustnú intenzitu regionálnej investičnej pomoci pre zariadenia na stavbu lodí (ktorá sa uvádza v jednotlivých na seba nadväzujúcich rámcoch), bez ohľadu na presný dátum prijatia každého opatrenia a podľa týchto základov zlučiteľnosti, ktoré sa môžu uplatniť na pomoc v odvetví stavby lodí:

—

nariadenie Rady (ES) č. 1540/98 (15),

15

| — | rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2004, ktorý bol pôvodne platný od 1. januára 2004 do 31. decembra 2006 a neskôr sa jeho platnosť dvakrát predĺžila do 31. decembra 2008 a do 31. decembra 2011
   (16), |
| --- | --- |

—

rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2004, ktorý bol pôvodne platný od 1. januára 2004 do 31. decembra 2006 a neskôr sa jeho platnosť dvakrát predĺžila do 31. decembra 2008 a do 31. decembra 2011
   (16),

16

| — | rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2011 (17), ktorý sa vzťahoval na neoznámenú pomoc poskytnutú po 31. decembri 2011 a ktorého platnosť bola predĺžená do 30. júna 2014
   (18), |
| --- | --- |

—

rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2011 (17), ktorý sa vzťahoval na neoznámenú pomoc poskytnutú po 31. decembri 2011 a ktorého platnosť bola predĺžená do 30. júna 2014
   (18),

17

18

| — | usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 od 1. júla 2014
   (19). |
| --- | --- |

—

usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 od 1. júla 2014
   (19).

19

| (49) | Keďže Taliansko neposkytlo informácie potrebné na určenie presného dátumu udelenia pomoci, Komisia nebola schopná vykonať úplné posúdenie zlučiteľnosti, keďže nemohla určiť správny právny základ. V rozhodnutí o začatí konania Komisia uviedla, že nie je možné vylúčiť, že prinajmenšom niektoré opatrenia sa môžu považovať za zlučiteľné podľa príslušných pravidiel štátnej pomoci, a vyzvala talianske orgány, aby zabezpečili analýzu zlučiteľnosti pre každé opatrenie. |
| --- | --- |

(49)

Keďže Taliansko neposkytlo informácie potrebné na určenie presného dátumu udelenia pomoci, Komisia nebola schopná vykonať úplné posúdenie zlučiteľnosti, keďže nemohla určiť správny právny základ. V rozhodnutí o začatí konania Komisia uviedla, že nie je možné vylúčiť, že prinajmenšom niektoré opatrenia sa môžu považovať za zlučiteľné podľa príslušných pravidiel štátnej pomoci, a vyzvala talianske orgány, aby zabezpečili analýzu zlučiteľnosti pre každé opatrenie.

2.4.3.2.   Zlučiteľnosť pomoci spoločnosti CAMED

Zlučiteľnosť pomoci spoločnosti CAMED

| (50) | Komisia vyslovila pochybnosti pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení údajnej pomoci spoločnosti CAMED podľa rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011. |
| --- | --- |

(50)

Komisia vyslovila pochybnosti pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení údajnej pomoci spoločnosti CAMED podľa rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011.

| (51) | Keďže však Komisia nemohla úplne vylúčiť, že prinajmenšom niektoré opatrenia týkajúce sa prístavného orgánu mesta Neapol sa môžu považovať za zlučiteľné podľa príslušných pravidiel štátnej pomoci uplatniteľných na odvetvie stavby lodí v čase prijatia opatrení, nebolo vylúčené, že také posúdenie môže ovplyvniť aj posúdenie zlučiteľnosti týkajúce sa pomoci spoločnosti CAMED. Komisia vyzvala talianske orgány, aby zabezpečili analýzu zlučiteľnosti pre každé opatrenie (týkajúce sa spoločnosti CAMED) na základe platného práva v závislosti od dátumu prijatia každého opatrenia. |
| --- | --- |

(51)

Keďže však Komisia nemohla úplne vylúčiť, že prinajmenšom niektoré opatrenia týkajúce sa prístavného orgánu mesta Neapol sa môžu považovať za zlučiteľné podľa príslušných pravidiel štátnej pomoci uplatniteľných na odvetvie stavby lodí v čase prijatia opatrení, nebolo vylúčené, že také posúdenie môže ovplyvniť aj posúdenie zlučiteľnosti týkajúce sa pomoci spoločnosti CAMED. Komisia vyzvala talianske orgány, aby zabezpečili analýzu zlučiteľnosti pre každé opatrenie (týkajúce sa spoločnosti CAMED) na základe platného práva v závislosti od dátumu prijatia každého opatrenia.

3.   PRIPOMIENKY TALIANSKA

PRIPOMIENKY TALIANSKA

3.1.   Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania

Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania

| (52) | Podľa názoru talianskych orgánov je rozhodnutie o začatí konania v rozpore s primárnymi prameňmi práva Únie a so všeobecnými zásadami dobrej správy vecí verejných, právnej istoty, oprávneného očakávania a účinnej právnej ochrany. Taliansko tvrdí, že dôsledkom rozhodnutia Komisie by bolo zrušenie predchádzajúceho rozhodnutia uzavrieť túto vec, ktoré Komisia prijala v roku 2006 (20). |
| --- | --- |

(52)

Podľa názoru talianskych orgánov je rozhodnutie o začatí konania v rozpore s primárnymi prameňmi práva Únie a so všeobecnými zásadami dobrej správy vecí verejných, právnej istoty, oprávneného očakávania a účinnej právnej ochrany. Taliansko tvrdí, že dôsledkom rozhodnutia Komisie by bolo zrušenie predchádzajúceho rozhodnutia uzavrieť túto vec, ktoré Komisia prijala v roku 2006 (20).

20

| (53) | Taliansko ďalej tvrdí, že ukončenie konania v primeranej lehote je všeobecnou zásadou práva Únie (21), ktorá Komisii zabraňuje predlžovať podľa vlastného uváženia fázu predbežného vyšetrovania začatého po prijatí sťažnosti týkajúcej sa údajnej pomoci, ktorá nebola oznámená, pokiaľ také opatrenie nebolo neoprávnené (22). Podľa názoru talianskych orgánov to nie je prípad tohto konania. |
| --- | --- |

(53)

Taliansko ďalej tvrdí, že ukončenie konania v primeranej lehote je všeobecnou zásadou práva Únie (21), ktorá Komisii zabraňuje predlžovať podľa vlastného uváženia fázu predbežného vyšetrovania začatého po prijatí sťažnosti týkajúcej sa údajnej pomoci, ktorá nebola oznámená, pokiaľ také opatrenie nebolo neoprávnené (22). Podľa názoru talianskych orgánov to nie je prípad tohto konania.

21

22

| (54) | Talianske orgány sa odvolávajú na článok 16 ods. 1 procesného nariadenia, podľa ktorého Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Únie. |
| --- | --- |

(54)

Talianske orgány sa odvolávajú na článok 16 ods. 1 procesného nariadenia, podľa ktorého Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Únie.

3.1.1.   K existencii pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol

K existencii pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol

| (55) | Pokiaľ ide o existenciu pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol, Taliansko vysvetlilo, že prístavné orgány nie sú podniky, ale nehospodárske verejné subjekty (enti pubblici non economici), ktoré sa riadia verejným právom (napr. zákon č. 84/1994, taliansky rámcový zákon o prístavoch) (23). Vnútroštátne prístavné orgány sú administratívne, organizačne, regulačne, rozpočtovo a finančne nezávislé. Taliansky štát dal prístavným orgánom inštitucionálny mandát vykonávať v jeho mene a výlučne vo verejnom záujme funkcie správy, regulácie a kontroly talianskych prístavov. Prístavné orgány preto komerčne nevyužívajú majetok vo vlastníctve štátu, ale iba ho spravujú v rámci plnenia inštitucionálneho mandátu, ktorý dostali. |
| --- | --- |

(55)

Pokiaľ ide o existenciu pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol, Taliansko vysvetlilo, že prístavné orgány nie sú podniky, ale nehospodárske verejné subjekty (enti pubblici non economici), ktoré sa riadia verejným právom (napr. zákon č. 84/1994, taliansky rámcový zákon o prístavoch) (23). Vnútroštátne prístavné orgány sú administratívne, organizačne, regulačne, rozpočtovo a finančne nezávislé. Taliansky štát dal prístavným orgánom inštitucionálny mandát vykonávať v jeho mene a výlučne vo verejnom záujme funkcie správy, regulácie a kontroly talianskych prístavov. Prístavné orgány preto komerčne nevyužívajú majetok vo vlastníctve štátu, ale iba ho spravujú v rámci plnenia inštitucionálneho mandátu, ktorý dostali.

enti pubblici non economici

23

| (56) | Talianske orgány tvrdia, že prístavné orgány neponúkajú tovary ani služby na žiadnom trhu, a preto nevykonávajú hospodársku činnosť. Podľa článku 6 zákona č. 84/1994 prístavné orgány nesmú vykonávať prístavnú činnosť priamo ani nepriamo (24). Správa talianskych prístavov je navyše zákonom vyhradená pre prístavný orgán so zodpovednosťou v danej oblasti. Preto podľa Talianska prístavné orgány pri vykonávaní inštitucionálneho mandátu správy talianskych prístavov nepôsobia na trhu otvorenom hospodárskej súťaži, keďže i) žiadna iná strana nemôže vykonávať túto činnosť a ii) majú zakázané vykonávať hospodársku činnosť v odvetviach otvorených hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(56)

Talianske orgány tvrdia, že prístavné orgány neponúkajú tovary ani služby na žiadnom trhu, a preto nevykonávajú hospodársku činnosť. Podľa článku 6 zákona č. 84/1994 prístavné orgány nesmú vykonávať prístavnú činnosť priamo ani nepriamo (24). Správa talianskych prístavov je navyše zákonom vyhradená pre prístavný orgán so zodpovednosťou v danej oblasti. Preto podľa Talianska prístavné orgány pri vykonávaní inštitucionálneho mandátu správy talianskych prístavov nepôsobia na trhu otvorenom hospodárskej súťaži, keďže i) žiadna iná strana nemôže vykonávať túto činnosť a ii) majú zakázané vykonávať hospodársku činnosť v odvetviach otvorených hospodárskej súťaži.

24

| (57) | Podľa talianskych orgánov poplatok za využívanie pôdy (canone demaniale) nie je náhradou za poskytovanie hospodárskych služieb, ale skôr protiplnením za súkromné využívanie verejného majetku. Vyberanie poplatku v mene štátu je súčasťou inštitucionálneho mandátu, ktorý dostali prístavné orgány. |
| --- | --- |

(57)

Podľa talianskych orgánov poplatok za využívanie pôdy (canone demaniale) nie je náhradou za poskytovanie hospodárskych služieb, ale skôr protiplnením za súkromné využívanie verejného majetku. Vyberanie poplatku v mene štátu je súčasťou inštitucionálneho mandátu, ktorý dostali prístavné orgány.

canone demaniale

| (58) | Podľa talianskych orgánov je možné činnosť považovať za hospodársku iba v prípade vyberania obchodných poplatkov, o ktorých môžu nezávisle rozhodnúť prístavné orgány a ktoré môžu vypočítať v súlade s trhovými hodnotami (25). V tomto prípade je však poplatok určený podľa vyhlášky ministerstva č. 595/1995 na základe fixných parametrov súvisiacich s plochou objektu, na ktorú bola udelená koncesia. Tieto poplatky uplatňujú všetky talianske prístavné orgány na všetky koncesie bez ohľadu na zamýšľané využitie daného priestoru, prípadne bez ohľadu na akékoľvek zisky alebo straty, ktoré môžu vzniknúť. Poplatok je preto súčasťou celkového daňového zaťaženia subjektov pôsobiacich na pôde vo vlastníctve štátu, nie iba v rámci odvetvia stavby lodí. Talianske orgány navyše poznamenávajú, že poplatok sa nemôže stanoviť na základe trhových hodnôt, keďže neexistuje trh týkajúci sa vlastníctva a/alebo správy verejného majetku. |
| --- | --- |

(58)

Podľa talianskych orgánov je možné činnosť považovať za hospodársku iba v prípade vyberania obchodných poplatkov, o ktorých môžu nezávisle rozhodnúť prístavné orgány a ktoré môžu vypočítať v súlade s trhovými hodnotami (25). V tomto prípade je však poplatok určený podľa vyhlášky ministerstva č. 595/1995 na základe fixných parametrov súvisiacich s plochou objektu, na ktorú bola udelená koncesia. Tieto poplatky uplatňujú všetky talianske prístavné orgány na všetky koncesie bez ohľadu na zamýšľané využitie daného priestoru, prípadne bez ohľadu na akékoľvek zisky alebo straty, ktoré môžu vzniknúť. Poplatok je preto súčasťou celkového daňového zaťaženia subjektov pôsobiacich na pôde vo vlastníctve štátu, nie iba v rámci odvetvia stavby lodí. Talianske orgány navyše poznamenávajú, že poplatok sa nemôže stanoviť na základe trhových hodnôt, keďže neexistuje trh týkajúci sa vlastníctva a/alebo správy verejného majetku.

25

| (59) | Taliansko ďalej vysvetľuje, že opatrenia neboli selektívne, keďže práce na suchých dokoch neapolského prístavu sú len jednou z mnohých investícií, ktoré taliansky štát realizoval na majetku vo svojom vlastníctve a ktoré sa netýkajú výlučne prístavov. Taliansky štát financuje osobitnú údržbu veľkého množstva majetku vo verejnom vlastníctve, okrem iného aj talianskych prístavov vrátane murovaných dokov (podľa zákonníka o námornej doprave a občianskeho zákonníka). |
| --- | --- |

(59)

Taliansko ďalej vysvetľuje, že opatrenia neboli selektívne, keďže práce na suchých dokoch neapolského prístavu sú len jednou z mnohých investícií, ktoré taliansky štát realizoval na majetku vo svojom vlastníctve a ktoré sa netýkajú výlučne prístavov. Taliansky štát financuje osobitnú údržbu veľkého množstva majetku vo verejnom vlastníctve, okrem iného aj talianskych prístavov vrátane murovaných dokov (podľa zákonníka o námornej doprave a občianskeho zákonníka).

| (60) | Okrem toho verejné finančné prostriedky na práce pri rozširovaní, modernizácii a zlepšovaní prístavov prideľované na základe zákona 413/1998 (a refinancované podľa zákona č. 388/2000 a zákona č. 166/2002) mali k dispozícii všetky talianske prístavné orgány (26). Osobitná údržba suchých dokov č. 1, 2 a 3 nie je investičným rozhodnutím ad hoc, ale predstavuje vnútorný prevod finančných prostriedkov subjektom verejného sektora v súlade s vnútroštátnym právnym systémom, v ktorom je stanovené, že štát je vlastníkom prístavov a je zodpovedný za ich správu. Talianske orgány tvrdia, že Komisia nemôže podľa článku 107 ZFEÚ namietať proti opatreniam, ktoré nie sú selektívne, ale majú všeobecný rozsah a sú prejavom voľby hospodárskej a priemyselnej politiky jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

(60)

Okrem toho verejné finančné prostriedky na práce pri rozširovaní, modernizácii a zlepšovaní prístavov prideľované na základe zákona 413/1998 (a refinancované podľa zákona č. 388/2000 a zákona č. 166/2002) mali k dispozícii všetky talianske prístavné orgány (26). Osobitná údržba suchých dokov č. 1, 2 a 3 nie je investičným rozhodnutím ad hoc, ale predstavuje vnútorný prevod finančných prostriedkov subjektom verejného sektora v súlade s vnútroštátnym právnym systémom, v ktorom je stanovené, že štát je vlastníkom prístavov a je zodpovedný za ich správu. Talianske orgány tvrdia, že Komisia nemôže podľa článku 107 ZFEÚ namietať proti opatreniam, ktoré nie sú selektívne, ale majú všeobecný rozsah a sú prejavom voľby hospodárskej a priemyselnej politiky jednotlivých členských štátov.

26

ad hoc

| (61) | Pokiaľ ide o prípadnú hospodársku výhodu pre prístavný orgán mesta Neapol, talianske orgány zastávajú názor, že podľa zákona č. 84/1994 a zákona č. 112/1998 (27) náklady na osobitné práce pri renovácii znáša vlastník, t. j. taliansky štát, a nie správca infraštruktúry. Verejné financovanie nákladov na osobitnú údržbu preto nezmierňuje žiadnu záťaž prístavného orgánu mesta Neapol ani mu neposkytuje žiadnu výhodu. |
| --- | --- |

(61)

Pokiaľ ide o prípadnú hospodársku výhodu pre prístavný orgán mesta Neapol, talianske orgány zastávajú názor, že podľa zákona č. 84/1994 a zákona č. 112/1998 (27) náklady na osobitné práce pri renovácii znáša vlastník, t. j. taliansky štát, a nie správca infraštruktúry. Verejné financovanie nákladov na osobitnú údržbu preto nezmierňuje žiadnu záťaž prístavného orgánu mesta Neapol ani mu neposkytuje žiadnu výhodu.

27

| (62) | Podľa Talianska navyše neexistuje žiadna hospodárska výhoda pre prístavný orgán mesta Neapol, keďže opatrenia sú potrebné na vykonávanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, t. j. na správu suchých dokov (v rámci poskytnutého mandátu a zákazov stanovených pre prístavný orgán podľa zákona č. 84/1994). Podľa Talianska je táto činnosť, ktorú vykonávajú všetky talianske prístavné orgány, v rámci vnútroštátneho práva výslovne opísaná ako činnosť patriaca do rozsahu služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Preto uvedené opatrenia neposkytujú prístavnému orgánu mesta Neapol žiadnu selektívnu výhodu v porovnaní s inými talianskymi prístavnými orgánmi. |
| --- | --- |

(62)

Podľa Talianska navyše neexistuje žiadna hospodárska výhoda pre prístavný orgán mesta Neapol, keďže opatrenia sú potrebné na vykonávanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, t. j. na správu suchých dokov (v rámci poskytnutého mandátu a zákazov stanovených pre prístavný orgán podľa zákona č. 84/1994). Podľa Talianska je táto činnosť, ktorú vykonávajú všetky talianske prístavné orgány, v rámci vnútroštátneho práva výslovne opísaná ako činnosť patriaca do rozsahu služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Preto uvedené opatrenia neposkytujú prístavnému orgánu mesta Neapol žiadnu selektívnu výhodu v porovnaní s inými talianskymi prístavnými orgánmi.

| (63) | Talianske orgány sa odvolávajú na protokol 26 v prílohe k ZFEÚ, v ktorom sa poskytuje vnútroštátnym orgánom široký priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o služby všeobecného hospodárskeho záujmu, a zastávajú názor, že úloha Komisie sa obmedzuje na kontrolu zjavných chýb. Podľa Talianska činnosť poskytovania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nespočíva v prenajímaní infraštruktúry za protihodnotu ani v priamom používaní infraštruktúry prístavným orgánom mesta Neapol na vykonávanie činností v oblasti stavby lodí. Rozsahom služieb všeobecného hospodárskeho záujmu je povinnosť spravovať suché doky v mene talianskeho štátu, ktorá je talianskym prístavným orgánom stanovená v zákone č. 84/1994, a najmä povinnosť vykonávať a zabezpečovať osobitnú údržbu tohto majetku vo vlastníctve štátu v súlade s verejným záujmom. |
| --- | --- |

(63)

Talianske orgány sa odvolávajú na protokol 26 v prílohe k ZFEÚ, v ktorom sa poskytuje vnútroštátnym orgánom široký priestor na voľné uváženie, pokiaľ ide o služby všeobecného hospodárskeho záujmu, a zastávajú názor, že úloha Komisie sa obmedzuje na kontrolu zjavných chýb. Podľa Talianska činnosť poskytovania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nespočíva v prenajímaní infraštruktúry za protihodnotu ani v priamom používaní infraštruktúry prístavným orgánom mesta Neapol na vykonávanie činností v oblasti stavby lodí. Rozsahom služieb všeobecného hospodárskeho záujmu je povinnosť spravovať suché doky v mene talianskeho štátu, ktorá je talianskym prístavným orgánom stanovená v zákone č. 84/1994, a najmä povinnosť vykonávať a zabezpečovať osobitnú údržbu tohto majetku vo vlastníctve štátu v súlade s verejným záujmom.

| (64) | Verejné finančné prostriedky, ktoré štát poskytol, aby umožnil opravu suchých dokov č. 1, 2 a 3, nepriniesli prístavnému orgánu mesta Neapol žiadnu výhodu, keďže predstavujú iba prevod prostriedkov vo verejnej sfére na vykonávanie osobitných funkcií, ktorými štát poveril prístavné orgány, alebo prípadne preplatenie nákladov, ktoré vznikli prístavnému orgánu mesta Neapol pri plnení povinností stanovených všetkým talianskym prístavným orgánom v zákone č. 84/1994. |
| --- | --- |

(64)

Verejné finančné prostriedky, ktoré štát poskytol, aby umožnil opravu suchých dokov č. 1, 2 a 3, nepriniesli prístavnému orgánu mesta Neapol žiadnu výhodu, keďže predstavujú iba prevod prostriedkov vo verejnej sfére na vykonávanie osobitných funkcií, ktorými štát poveril prístavné orgány, alebo prípadne preplatenie nákladov, ktoré vznikli prístavnému orgánu mesta Neapol pri plnení povinností stanovených všetkým talianskym prístavným orgánom v zákone č. 84/1994.

| (65) | Pokiaľ ide o renovačné práce, talianske orgány vysvetlili, že financovanie z verejných zdrojov neprekračuje hranicu absolútne potrebnú na preplatenie nákladov, ktoré vznikli prístavnému orgánu mesta Neapol. Zmluvy na práce sa uzatvárali na základe postupu verejného obstarávania (čo viedlo k zníženiu nákladov v porovnaní s pôvodnými odhadmi). Okrem toho spoločnosť CAMED realizovala významné investície vo výške viac než 40 miliónov EUR ako doplnok k investíciám prístavného orgánu mesta Neapol. |
| --- | --- |

(65)

Pokiaľ ide o renovačné práce, talianske orgány vysvetlili, že financovanie z verejných zdrojov neprekračuje hranicu absolútne potrebnú na preplatenie nákladov, ktoré vznikli prístavnému orgánu mesta Neapol. Zmluvy na práce sa uzatvárali na základe postupu verejného obstarávania (čo viedlo k zníženiu nákladov v porovnaní s pôvodnými odhadmi). Okrem toho spoločnosť CAMED realizovala významné investície vo výške viac než 40 miliónov EUR ako doplnok k investíciám prístavného orgánu mesta Neapol.

| (66) | Pokiaľ ide o inštitucionálnu úlohu riadenia prístavov v mene štátu, Taliansko ďalej uviedlo, že podľa článkov 28 a 29 zákonníka o námornej doprave a článkov 822 a 823 občianskeho zákonníka túto úlohu nie je možné zveriť iným subjektom, než sú prístavné orgány, a to ani prostredníctvom postupu verejného obstarávania. Naproti tomu koncesiu na využívanie majetku vo vlastníctve štátu získala spoločnosť CAMED podľa vnútroštátneho práva (28) v podmienkach hospodárskej súťaže a nediskriminačným spôsobom, ako aj v súlade so zásadami Únie. |
| --- | --- |

(66)

Pokiaľ ide o inštitucionálnu úlohu riadenia prístavov v mene štátu, Taliansko ďalej uviedlo, že podľa článkov 28 a 29 zákonníka o námornej doprave a článkov 822 a 823 občianskeho zákonníka túto úlohu nie je možné zveriť iným subjektom, než sú prístavné orgány, a to ani prostredníctvom postupu verejného obstarávania. Naproti tomu koncesiu na využívanie majetku vo vlastníctve štátu získala spoločnosť CAMED podľa vnútroštátneho práva (28) v podmienkach hospodárskej súťaže a nediskriminačným spôsobom, ako aj v súlade so zásadami Únie.

28

| (67) | Taliansko tiež tvrdí, že opatrenia nenarúšajú hospodársku súťaž ani neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi. Odvetvie prístavov v Taliansku nie je liberalizované, preto talianske prístavné orgány nevykonávajú prevádzku v odvetví otvorenom hospodárskej súťaži. Podľa talianskych orgánov Komisia v rozhodnutí o začatí konania pochybila, keď označila činnosť ako „prenajímanie“, a nie „udelenie koncesie na využívanie štátneho majetku“. Na rozdiel od nájomcu, ktorý si majetok prenajíma, koncesionár sa musí riadiť verejným záujmom a podrobovať sa kontrolám zo strany prístavného orgánu v súlade s verejným právom. |
| --- | --- |

(67)

Taliansko tiež tvrdí, že opatrenia nenarúšajú hospodársku súťaž ani neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi. Odvetvie prístavov v Taliansku nie je liberalizované, preto talianske prístavné orgány nevykonávajú prevádzku v odvetví otvorenom hospodárskej súťaži. Podľa talianskych orgánov Komisia v rozhodnutí o začatí konania pochybila, keď označila činnosť ako „prenajímanie“, a nie „udelenie koncesie na využívanie štátneho majetku“. Na rozdiel od nájomcu, ktorý si majetok prenajíma, koncesionár sa musí riadiť verejným záujmom a podrobovať sa kontrolám zo strany prístavného orgánu v súlade s verejným právom.

| (68) | Taliansko navyše tvrdí, že Komisia nezohľadnila rozdiely v spôsobe riadenia prístavov medzi členským štátmi. Keďže neexistuje jednotný prístup na úrovni Únie, Taliansko si zvolilo ponechať riadenie odvetvia prístavov ako súčasť verejnoprávneho poslania. Keďže odvetvie prístavov v Taliansku nie je liberalizované a prístavné orgány nepôsobia v odvetví otvorenom hospodárskej súťaži, podľa Talianska opatrenia nenarušili hospodársku súťaž ani neovplyvnili obchod medzi členskými štátmi v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(68)

Taliansko navyše tvrdí, že Komisia nezohľadnila rozdiely v spôsobe riadenia prístavov medzi členským štátmi. Keďže neexistuje jednotný prístup na úrovni Únie, Taliansko si zvolilo ponechať riadenie odvetvia prístavov ako súčasť verejnoprávneho poslania. Keďže odvetvie prístavov v Taliansku nie je liberalizované a prístavné orgány nepôsobia v odvetví otvorenom hospodárskej súťaži, podľa Talianska opatrenia nenarušili hospodársku súťaž ani neovplyvnili obchod medzi členskými štátmi v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (69) | Talianske orgány sa domnievajú, že označenie opatrení za štátnu pomoc by bolo porušením článku 345 ZFEÚ, v ktorom je stanovená zásada neutrality medzi súkromnými a verejnými subjektmi. Súkromný vlastník môže do svojho majetku investovať podľa svojho uváženia, zatiaľ čo investície štátu do vlastnej infraštruktúry budú vždy štátnou pomocou. Talianske orgány nesúhlasia s predbežným názorom Komisie, že súkromní vlastníci by spravidla realizovali iba investície, ktoré sú ziskové (príkladom môžu byť investície na účely vylepšovania imidžu). |
| --- | --- |

(69)

Talianske orgány sa domnievajú, že označenie opatrení za štátnu pomoc by bolo porušením článku 345 ZFEÚ, v ktorom je stanovená zásada neutrality medzi súkromnými a verejnými subjektmi. Súkromný vlastník môže do svojho majetku investovať podľa svojho uváženia, zatiaľ čo investície štátu do vlastnej infraštruktúry budú vždy štátnou pomocou. Talianske orgány nesúhlasia s predbežným názorom Komisie, že súkromní vlastníci by spravidla realizovali iba investície, ktoré sú ziskové (príkladom môžu byť investície na účely vylepšovania imidžu).

| (70) | Taliansko ďalej uvádza, že podľa článku 345 ZFEÚ sa na základe práva Únie nemôže členským štátom stanoviť povinnosť akejkoľvek privatizácie ani vyžadovať predaj majetku, ktorý sa členský štát rozhodol zachovať vo verejnom vlastníctve, najmä vzhľadom na neexistujúce spoločné opatrenia na liberalizáciu daného odvetvia. Akýkoľvek iný výklad by bol v rozpore so všeobecnou zásadou rovnakého zaobchádzania, podľa ktorej je neoprávnené pristupovať rovnako ku skutočnostiam, ktoré sú zjavne odlišné. |
| --- | --- |

(70)

Taliansko ďalej uvádza, že podľa článku 345 ZFEÚ sa na základe práva Únie nemôže členským štátom stanoviť povinnosť akejkoľvek privatizácie ani vyžadovať predaj majetku, ktorý sa členský štát rozhodol zachovať vo verejnom vlastníctve, najmä vzhľadom na neexistujúce spoločné opatrenia na liberalizáciu daného odvetvia. Akýkoľvek iný výklad by bol v rozpore so všeobecnou zásadou rovnakého zaobchádzania, podľa ktorej je neoprávnené pristupovať rovnako ku skutočnostiam, ktoré sú zjavne odlišné.

| (71) | Komisia navyše nemôže brániť členským štátom vo vykonávaní údržby takého majetku. Právo udržiavať vlastný majetok v prevádzkyschopnom stave a zabezpečiť jeho efektívnu prevádzku je jedným zo základných vlastníckych práv, ktoré sa teraz chráni aj v Charte základných práv Európskej únie, primárnom prameni práva, ktorý je záväzný aj pre inštitúcie Únie. |
| --- | --- |

(71)

Komisia navyše nemôže brániť členským štátom vo vykonávaní údržby takého majetku. Právo udržiavať vlastný majetok v prevádzkyschopnom stave a zabezpečiť jeho efektívnu prevádzku je jedným zo základných vlastníckych práv, ktoré sa teraz chráni aj v Charte základných práv Európskej únie, primárnom prameni práva, ktorý je záväzný aj pre inštitúcie Únie.

| (72) | Pokiaľ ide o označenie opatrení za existujúcu pomoc, Taliansko poukazuje na skutočnosť, že Komisia v predbežných záveroch, ktoré poslala sťažovateľovi v roku 2013, uviedla, že príslušné suché doky sú súčasťou pobrežných oblastí vo vlastníctve štátu. Talianske orgány poukazujú na skutočnosť, že pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle samotná Komisia považovala investície do infraštruktúry vrátane priestoru prístavov za činnosť mimo rozsahu pôsobnosti článku 107 ZFEÚ. V období, keď sa rozhodovalo o prácach na suchých dokoch č. 1, 2 a 3 v neapolskom prístave (t. j. pred rokom 2001), verejná podpora pre infraštruktúru spravidla nepredstavovala pomoc, ale skôr všeobecné opatrenia vychádzajúce zo suverenity štátu, pokiaľ ide o hospodársku politiku, územné plánovanie a rozvoj. |
| --- | --- |

(72)

Pokiaľ ide o označenie opatrení za existujúcu pomoc, Taliansko poukazuje na skutočnosť, že Komisia v predbežných záveroch, ktoré poslala sťažovateľovi v roku 2013, uviedla, že príslušné suché doky sú súčasťou pobrežných oblastí vo vlastníctve štátu. Talianske orgány poukazujú na skutočnosť, že pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle samotná Komisia považovala investície do infraštruktúry vrátane priestoru prístavov za činnosť mimo rozsahu pôsobnosti článku 107 ZFEÚ. V období, keď sa rozhodovalo o prácach na suchých dokoch č. 1, 2 a 3 v neapolskom prístave (t. j. pred rokom 2001), verejná podpora pre infraštruktúru spravidla nepredstavovala pomoc, ale skôr všeobecné opatrenia vychádzajúce zo suverenity štátu, pokiaľ ide o hospodársku politiku, územné plánovanie a rozvoj.

| (73) | Talianske orgány sa ďalej odvolávajú na oznámenie o pojme štátna pomoc (29), v ktorom sa uvádza, že vzhľadom na neistotu, ktorá existovala pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris, orgány verejnej moci mohli legitímne usúdiť, že verejné financovanie infraštruktúry poskytnuté pred vynesením uvedeného rozsudku nepredstavovalo štátnu pomoc a že takéto opatrenia sa teda nemuseli Komisii oznámiť. Taliansko preto zastáva názor, že uvedené opatrenia nie je možné spochybňovať na základe pravidiel štátnej pomoci vzhľadom na zásady právnej istoty a oprávneného očakávania (30). |
| --- | --- |

(73)

Talianske orgány sa ďalej odvolávajú na oznámenie o pojme štátna pomoc (29), v ktorom sa uvádza, že vzhľadom na neistotu, ktorá existovala pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris, orgány verejnej moci mohli legitímne usúdiť, že verejné financovanie infraštruktúry poskytnuté pred vynesením uvedeného rozsudku nepredstavovalo štátnu pomoc a že takéto opatrenia sa teda nemuseli Komisii oznámiť. Taliansko preto zastáva názor, že uvedené opatrenia nie je možné spochybňovať na základe pravidiel štátnej pomoci vzhľadom na zásady právnej istoty a oprávneného očakávania (30).

29

30

| (74) | Pokiaľ ide o predbežný záver Komisie v rozhodnutí o začatí konania, že verejná podpora zariadení na stavbu lodí a opravu lodí sa vždy považovala za štátnu pomoc (dokonca už pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle), talianske orgány uviedli nasledujúce pripomienky. Podľa Talianska sa Komisia v rozhodnutí o začatí konania nesprávne odvoláva na rozhodnutie Komisie č. 94/374/ES (31). Taliansko uvádza, že podľa tohto rozhodnutia by sa rôzne opatrenia verejnej podpory na pomoc „zariadeniam na opravu lodí v suchom doku“ mohli dostať do rozsahu pôsobnosti článku 107 ZFEÚ. Uvedené rozhodnutie sa týka „zariadení“, t. j. prístavných superštruktúr (pohyblivých štruktúr, žeriavov atď.), ktorých vlastníkmi sú jednotliví koncesionári, a nie infraštruktúry prístavu vo vlastníctve štátu. V rozhodnutí sa výslovne uvádza, že i) verejné finančné prostriedky poskytnuté subjektu, ktorý riadi taliansky prístav, „sa týkajú riadenia regionálnej infraštruktúry, a preto nepredstavujú štátnu pomoc“ a ii) opatrenia na „financovanie infraštruktúry, ktorú má pripraviť verejný subjekt, ... sa nemôžu považovať za štátnu pomoc v zmysle článku“ 107 ods. 1 ZFEÚ, čo potvrdzuje, že pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle samotná Komisia považovala investície do infraštruktúry vrátane priestoru prístavov za činnosť mimo rozsahu pôsobnosti článku 107 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(74)

Pokiaľ ide o predbežný záver Komisie v rozhodnutí o začatí konania, že verejná podpora zariadení na stavbu lodí a opravu lodí sa vždy považovala za štátnu pomoc (dokonca už pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle), talianske orgány uviedli nasledujúce pripomienky. Podľa Talianska sa Komisia v rozhodnutí o začatí konania nesprávne odvoláva na rozhodnutie Komisie č. 94/374/ES (31). Taliansko uvádza, že podľa tohto rozhodnutia by sa rôzne opatrenia verejnej podpory na pomoc „zariadeniam na opravu lodí v suchom doku“ mohli dostať do rozsahu pôsobnosti článku 107 ZFEÚ. Uvedené rozhodnutie sa týka „zariadení“, t. j. prístavných superštruktúr (pohyblivých štruktúr, žeriavov atď.), ktorých vlastníkmi sú jednotliví koncesionári, a nie infraštruktúry prístavu vo vlastníctve štátu. V rozhodnutí sa výslovne uvádza, že i) verejné finančné prostriedky poskytnuté subjektu, ktorý riadi taliansky prístav, „sa týkajú riadenia regionálnej infraštruktúry, a preto nepredstavujú štátnu pomoc“ a ii) opatrenia na „financovanie infraštruktúry, ktorú má pripraviť verejný subjekt, ... sa nemôžu považovať za štátnu pomoc v zmysle článku“ 107 ods. 1 ZFEÚ, čo potvrdzuje, že pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle samotná Komisia považovala investície do infraštruktúry vrátane priestoru prístavov za činnosť mimo rozsahu pôsobnosti článku 107 ZFEÚ.

31

| (75) | Taliansko znovu opakuje, že talianske prístavné orgány nepôsobia na trhu otvorenom hospodárskej súťaži. Podľa ustálenej judikatúry pomoc poskytovaná na neliberalizovaných trhoch predstavuje existujúcu pomoc, ktorá sa môže považovať za nezlučiteľnú iba ex nunc a ako taká sa nemusí vrátiť. |
| --- | --- |

(75)

Taliansko znovu opakuje, že talianske prístavné orgány nepôsobia na trhu otvorenom hospodárskej súťaži. Podľa ustálenej judikatúry pomoc poskytovaná na neliberalizovaných trhoch predstavuje existujúcu pomoc, ktorá sa môže považovať za nezlučiteľnú iba ex nunc a ako taká sa nemusí vrátiť.

ex nunc

3.1.2.   K existencii pomoci spoločnosti CAMED

K existencii pomoci spoločnosti CAMED

| (76) | Pokiaľ ide o údajnú pomoc spoločnosti CAMED, talianske orgány vysvetlili, že podľa talianskeho práva mimoriadne práce pri renovácii suchých dokov patria do oblasti zodpovednosti vlastníka (t. j. štátu), a nie prevádzkovateľa infraštruktúry. Podobne ako v prípade nájomnej zmluvy bežné práce patria do oblasti zodpovednosti prevádzkovateľa, keďže vlastník musí zabezpečiť, aby infraštruktúra bola udržiavaná v stave vhodnom na použitie, aké je prevádzkovateľovi povolené podľa zmluvy o koncesii počas celého obdobia jej platnosti. Po skončení obdobia platnosti koncesie zostáva infraštruktúra majetkom štátu. Podľa talianskych orgánov to nie je len prípad koncesie z roku 2004 udelenej spoločnosti CAMED, ale všetkých koncesií na používanie a prevádzku majetku štátu (32). |
| --- | --- |

(76)

Pokiaľ ide o údajnú pomoc spoločnosti CAMED, talianske orgány vysvetlili, že podľa talianskeho práva mimoriadne práce pri renovácii suchých dokov patria do oblasti zodpovednosti vlastníka (t. j. štátu), a nie prevádzkovateľa infraštruktúry. Podobne ako v prípade nájomnej zmluvy bežné práce patria do oblasti zodpovednosti prevádzkovateľa, keďže vlastník musí zabezpečiť, aby infraštruktúra bola udržiavaná v stave vhodnom na použitie, aké je prevádzkovateľovi povolené podľa zmluvy o koncesii počas celého obdobia jej platnosti. Po skončení obdobia platnosti koncesie zostáva infraštruktúra majetkom štátu. Podľa talianskych orgánov to nie je len prípad koncesie z roku 2004 udelenej spoločnosti CAMED, ale všetkých koncesií na používanie a prevádzku majetku štátu (32).

32

| (77) | Taliansko preto tvrdí, že opatrenia majú všeobecný, prierezový rozsah pôsobnosti, pretože v súlade s verejným modelom, podľa ktorého sa v rámci talianskej legislatívy organizuje odvetvie prístavov, každý taliansky prístavný orgán (nielen prístavný orgán mesta Neapol) vždy dostával a naďalej dostáva verejné finančné prostriedky určené na financovanie prác na infraštruktúre majetku vo vlastníctve štátu. Z toho vyplýva, že všetky podniky (nielen spoločnosť CAMED), ktoré pôsobia v priestoroch všetkých talianskych prístavov (nielen v neapolskom) a vo všetkých hospodárskych odvetviach (nielen v odvetví stavby lodí), „využívali výhody“„pomoci“, ktorá je rovnaká ako pomoc údajne využívaná spoločnosťou CAMED. Talianske orgány tvrdia, že všetky hospodárske subjekty, ktoré získali koncesiu na využívanie štátneho majetku: i) boli zapojené do otvoreného a konkurenčného procesu; ii) boli schopné využívať priestory, majetok a infraštruktúru, vybudované a opravované s použitím verejných finančných prostriedkov a iii) platili poplatok za využívanie pôdy podľa vnútroštátneho práva. Spoločnosť CAMED preto nezískala žiadnu selektívnu výhodu v porovnaní s inými podnikmi, ktoré sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, ako sú ďalší stavitelia lodí, prevádzkovatelia terminálov, lodné spoločnosti atď. (33) Spoločnosť CAMED je navyše na základe nariadenia z roku 2002 povinná poskytnúť prístup k infraštruktúre vo vlastníctve štátu iným prevádzkovateľom, za rovnakých podmienok a na základe transparentných a nediskriminačných prioritných kritérií v súlade so zverejnenými poplatkami, čo podľa názoru talianskych orgánov opätovne potvrdzuje, že opatrenia nie sú selektívne. |
| --- | --- |

(77)

Taliansko preto tvrdí, že opatrenia majú všeobecný, prierezový rozsah pôsobnosti, pretože v súlade s verejným modelom, podľa ktorého sa v rámci talianskej legislatívy organizuje odvetvie prístavov, každý taliansky prístavný orgán (nielen prístavný orgán mesta Neapol) vždy dostával a naďalej dostáva verejné finančné prostriedky určené na financovanie prác na infraštruktúre majetku vo vlastníctve štátu. Z toho vyplýva, že všetky podniky (nielen spoločnosť CAMED), ktoré pôsobia v priestoroch všetkých talianskych prístavov (nielen v neapolskom) a vo všetkých hospodárskych odvetviach (nielen v odvetví stavby lodí), „využívali výhody“„pomoci“, ktorá je rovnaká ako pomoc údajne využívaná spoločnosťou CAMED. Talianske orgány tvrdia, že všetky hospodárske subjekty, ktoré získali koncesiu na využívanie štátneho majetku: i) boli zapojené do otvoreného a konkurenčného procesu; ii) boli schopné využívať priestory, majetok a infraštruktúru, vybudované a opravované s použitím verejných finančných prostriedkov a iii) platili poplatok za využívanie pôdy podľa vnútroštátneho práva. Spoločnosť CAMED preto nezískala žiadnu selektívnu výhodu v porovnaní s inými podnikmi, ktoré sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, ako sú ďalší stavitelia lodí, prevádzkovatelia terminálov, lodné spoločnosti atď. (33) Spoločnosť CAMED je navyše na základe nariadenia z roku 2002 povinná poskytnúť prístup k infraštruktúre vo vlastníctve štátu iným prevádzkovateľom, za rovnakých podmienok a na základe transparentných a nediskriminačných prioritných kritérií v súlade so zverejnenými poplatkami, čo podľa názoru talianskych orgánov opätovne potvrdzuje, že opatrenia nie sú selektívne.

33

| (78) | Poplatok za využívanie pôdy, ktorý platí spoločnosť CAMED za používanie majetku štátu, je stanovený v súlade s vnútroštátnym právom a predovšetkým s vyhláškou ministerstva č. 595/1995. Prístavný orgán mesta Neapol nemal možnosť stanoviť spoločnosti CAMED nižšie poplatky aj z toho dôvodu, že nejde o obchodný poplatok dohodnutý medzi stranami v súlade s trhovými poplatkami. Poplatky za využívanie pôdy sa určujú objektívne a sú rovnaké pre všetky koncesie na využitie prímorskej pôdy na tento druh činností, a teda sa neurčujú selektívne. Opatrením sa teda neznížili náklady, ktoré má znášať prístavný orgán mesta Neapol, ani sa neumožnilo stanoviť spoločnosti CAMED nižšie poplatky. |
| --- | --- |

(78)

Poplatok za využívanie pôdy, ktorý platí spoločnosť CAMED za používanie majetku štátu, je stanovený v súlade s vnútroštátnym právom a predovšetkým s vyhláškou ministerstva č. 595/1995. Prístavný orgán mesta Neapol nemal možnosť stanoviť spoločnosti CAMED nižšie poplatky aj z toho dôvodu, že nejde o obchodný poplatok dohodnutý medzi stranami v súlade s trhovými poplatkami. Poplatky za využívanie pôdy sa určujú objektívne a sú rovnaké pre všetky koncesie na využitie prímorskej pôdy na tento druh činností, a teda sa neurčujú selektívne. Opatrením sa teda neznížili náklady, ktoré má znášať prístavný orgán mesta Neapol, ani sa neumožnilo stanoviť spoločnosti CAMED nižšie poplatky.

| (79) | Talianske orgány navyše zastávajú názor, že nie je potrebné, aby koncesionár majetku vo vlastníctve štátu počas obdobia platnosti koncesie investoval sumu, ktorá by sa v kombinácii so zaplatenými poplatkami rovnala sume za akúkoľvek osobitnú údržbu vykonávanú štátom ako jediným vlastníkom majetku. Koncesionár nemá pri dočasnom používaní majetku povinnosť znášať rovnaké finančné zaťaženie ako vlastník pri udržiavaní tohto majetku v prevádzkyschopnom stave, a teda pri zvyšovaní jeho hodnoty. |
| --- | --- |

(79)

Talianske orgány navyše zastávajú názor, že nie je potrebné, aby koncesionár majetku vo vlastníctve štátu počas obdobia platnosti koncesie investoval sumu, ktorá by sa v kombinácii so zaplatenými poplatkami rovnala sume za akúkoľvek osobitnú údržbu vykonávanú štátom ako jediným vlastníkom majetku. Koncesionár nemá pri dočasnom používaní majetku povinnosť znášať rovnaké finančné zaťaženie ako vlastník pri udržiavaní tohto majetku v prevádzkyschopnom stave, a teda pri zvyšovaní jeho hodnoty.

| (80) | Talianske orgány ďalej uvádzajú, že v rozhodnutí o začatí konania sa neberie do úvahy skutočnosť, že spoločnosť CAMED, hoci to nebolo nevyhnutné, realizovala významný plán investícií v hodnote vyššej než 40 miliónov EUR ako doplnok k investíciám, ktoré realizoval prístavný orgán mesta Neapol. |
| --- | --- |

(80)

Talianske orgány ďalej uvádzajú, že v rozhodnutí o začatí konania sa neberie do úvahy skutočnosť, že spoločnosť CAMED, hoci to nebolo nevyhnutné, realizovala významný plán investícií v hodnote vyššej než 40 miliónov EUR ako doplnok k investíciám, ktoré realizoval prístavný orgán mesta Neapol.

| (81) | Talianske orgány zastávajú názor, že spoločnosť CAMED nezískala pre svoj investičný projekt žiadnu výhodu, keďže koncesia z roku 2004 bola spoločnosti CAMED udelená na základe otvoreného postupu verejného obstarávania (pozri odôvodnenie 15) a spoločnosť CAMED má právo na prevádzkovanie infraštruktúry, ktorá musí byť vhodná na dohodnuté použitie. Podľa názoru talianskych orgánov sa navyše na verejné obstarávanie týkajúce sa koncesií na používanie priestoru prístavov nevzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (34) o udeľovaní koncesií. Prístavný orgán mesta Neapol preto nemusel vydať výzvu na predkladanie ponúk na udelenie koncesie týkajúcej sa týchto suchých dokov, a to predovšetkým pokiaľ ide o koncesie udelené viac ako 10 rokov pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice. |
| --- | --- |

(81)

Talianske orgány zastávajú názor, že spoločnosť CAMED nezískala pre svoj investičný projekt žiadnu výhodu, keďže koncesia z roku 2004 bola spoločnosti CAMED udelená na základe otvoreného postupu verejného obstarávania (pozri odôvodnenie 15) a spoločnosť CAMED má právo na prevádzkovanie infraštruktúry, ktorá musí byť vhodná na dohodnuté použitie. Podľa názoru talianskych orgánov sa navyše na verejné obstarávanie týkajúce sa koncesií na používanie priestoru prístavov nevzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (34) o udeľovaní koncesií. Prístavný orgán mesta Neapol preto nemusel vydať výzvu na predkladanie ponúk na udelenie koncesie týkajúcej sa týchto suchých dokov, a to predovšetkým pokiaľ ide o koncesie udelené viac ako 10 rokov pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice.

34

| (82) | Taliansko ďalej tvrdí, že opatrenia nenarúšajú hospodársku súťaž ani neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, keďže neposilňujú pozíciu jedného podniku oproti ostatným podnikom pôsobiacim v rovnakom odvetví. Podľa podmienok stanovených v nariadení z roku 2002 môže o používanie dokov požiadať ktorýkoľvek podnik bez ohľadu na to, kde je usadený. Podľa talianskych orgánov preto opatrenia vôbec neovplyvňujú cezhraničné investície ani podmienky týkajúce sa usadenia. |
| --- | --- |

(82)

Taliansko ďalej tvrdí, že opatrenia nenarúšajú hospodársku súťaž ani neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, keďže neposilňujú pozíciu jedného podniku oproti ostatným podnikom pôsobiacim v rovnakom odvetví. Podľa podmienok stanovených v nariadení z roku 2002 môže o používanie dokov požiadať ktorýkoľvek podnik bez ohľadu na to, kde je usadený. Podľa talianskych orgánov preto opatrenia vôbec neovplyvňujú cezhraničné investície ani podmienky týkajúce sa usadenia.

| (83) | Podľa Talianska nemôže Komisia namietať proti všeobecnému verejnému opatreniu, ktoré je uplatniteľné na celom území členského štátu a na všetky podniky, ktoré tam vykonávajú činnosť, tvrdením, že opatrenie poskytuje týmto prevádzkovateľom výhodu v porovnaní s podmienkami, ktoré majú podniky s miestom usadenia a prevádzky v iných členských štátoch. Určiť, či bola alebo nebola poskytnutá selektívna výhoda, by sa skutočne malo výlučne na vnútroštátnom základe, keďže vzhľadom na neexistujúce spoločné pravidlá pre celú Úniu by porovnávanie s podmienkami, ktoré sa podnikom ponúkajú v rôznych členských štátoch, viedlo k porovnávaniu rozdielnych skutkových a právnych situácií vyplývajúcich z legislatívnych a regulačných rozdielov medzi členskými štátmi a to by narušilo cieľ a fungovanie kontroly štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(83)

Podľa Talianska nemôže Komisia namietať proti všeobecnému verejnému opatreniu, ktoré je uplatniteľné na celom území členského štátu a na všetky podniky, ktoré tam vykonávajú činnosť, tvrdením, že opatrenie poskytuje týmto prevádzkovateľom výhodu v porovnaní s podmienkami, ktoré majú podniky s miestom usadenia a prevádzky v iných členských štátoch. Určiť, či bola alebo nebola poskytnutá selektívna výhoda, by sa skutočne malo výlučne na vnútroštátnom základe, keďže vzhľadom na neexistujúce spoločné pravidlá pre celú Úniu by porovnávanie s podmienkami, ktoré sa podnikom ponúkajú v rôznych členských štátoch, viedlo k porovnávaniu rozdielnych skutkových a právnych situácií vyplývajúcich z legislatívnych a regulačných rozdielov medzi členskými štátmi a to by narušilo cieľ a fungovanie kontroly štátnej pomoci.

| (84) | Talianske orgány opakujú argumenty týkajúce sa označovania opatrení za existujúcu pomoc (pozri odôvodnenie 75). |
| --- | --- |

(84)

Talianske orgány opakujú argumenty týkajúce sa označovania opatrení za existujúcu pomoc (pozri odôvodnenie 75).

3.1.3.   O zlučiteľnosti údajnej pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol a spoločnosti CAMED

O zlučiteľnosti údajnej pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol a spoločnosti CAMED

| (85) | Taliansko nesúhlasí s posúdením Komisie, že k prijatiu opatrení dochádzalo, keď bola každá z investícií zahrnutá do programu investícií na základe požiadaviek prístavných orgánov. Taliansko znovu opakuje, že dátum poskytnutia schémy štátnej pomoci je potrebné určiť ako čas, keď nadobudol účinnosť právny základ, ktorým sa vytvoril nárok údajného príjemcu na dosiahnutie opatrení podpory, a nie dátum prijatia následných, možno viacerých vykonávacích opatrení. Taliansko poznamenáva, že pri všetkých vykonávacích opatreniach určených Komisiou sa výslovne odkazuje na akty týkajúce sa refinancovania podľa zákona č. 413/1998, ktorý je preto skutočným výhradným právnym základom opatrenia, ako aj na rôzne rozhodnutia prístavného orgánu mesta Neapol z roku 2001 a na koncesiu udelenú spoločnosti CAMED v roku 2004. |
| --- | --- |

(85)

Taliansko nesúhlasí s posúdením Komisie, že k prijatiu opatrení dochádzalo, keď bola každá z investícií zahrnutá do programu investícií na základe požiadaviek prístavných orgánov. Taliansko znovu opakuje, že dátum poskytnutia schémy štátnej pomoci je potrebné určiť ako čas, keď nadobudol účinnosť právny základ, ktorým sa vytvoril nárok údajného príjemcu na dosiahnutie opatrení podpory, a nie dátum prijatia následných, možno viacerých vykonávacích opatrení. Taliansko poznamenáva, že pri všetkých vykonávacích opatreniach určených Komisiou sa výslovne odkazuje na akty týkajúce sa refinancovania podľa zákona č. 413/1998, ktorý je preto skutočným výhradným právnym základom opatrenia, ako aj na rôzne rozhodnutia prístavného orgánu mesta Neapol z roku 2001 a na koncesiu udelenú spoločnosti CAMED v roku 2004.

| (86) | Podľa Talianska by sa opatrenia nemali posudzovať na základe rámcov pre stavbu lodí (pozri odôvodnenie 48), pretože opatrenia sa týkajú iba osobitnej údržby infraštruktúry prístavu vo vlastníctve štátu. Podľa názoru talianskych orgánov údajná pomoc nie je určená na podporu zvýšenia produktivity existujúcich zariadení v lodenici, t. j. prístavných superštruktúr (pohyblivých štruktúr, žeriavov atď.), ale skôr na vykonávanie osobitnej údržby určitých prvkov infraštruktúry prístavu, ktoré sú vo výlučnom vlastníctve štátu. Zámerom je predísť ich zastaraniu, predovšetkým z hľadiska bezpečnosti, a zohľadniť skutočnosť, že všetci používatelia prístavu majú k nim prístup na rovnakom základe a za nediskriminačných podmienok. Zlučiteľnosť daných opatrení sa preto nemôže posudzovať na základe sektorových predpisov týkajúcich sa pomoci na stavbu lodí. |
| --- | --- |

(86)

Podľa Talianska by sa opatrenia nemali posudzovať na základe rámcov pre stavbu lodí (pozri odôvodnenie 48), pretože opatrenia sa týkajú iba osobitnej údržby infraštruktúry prístavu vo vlastníctve štátu. Podľa názoru talianskych orgánov údajná pomoc nie je určená na podporu zvýšenia produktivity existujúcich zariadení v lodenici, t. j. prístavných superštruktúr (pohyblivých štruktúr, žeriavov atď.), ale skôr na vykonávanie osobitnej údržby určitých prvkov infraštruktúry prístavu, ktoré sú vo výlučnom vlastníctve štátu. Zámerom je predísť ich zastaraniu, predovšetkým z hľadiska bezpečnosti, a zohľadniť skutočnosť, že všetci používatelia prístavu majú k nim prístup na rovnakom základe a za nediskriminačných podmienok. Zlučiteľnosť daných opatrení sa preto nemôže posudzovať na základe sektorových predpisov týkajúcich sa pomoci na stavbu lodí.

| (87) | Podľa Talianska sú opatrenia zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 2 písm. b) aj podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pretože ich cieľom je rekonštrukcia majetku vo vlastníctve štátu po druhej svetovej vojne a zemetrasení v roku 1980, ktoré postihlo mesto Neapol. Údajné opatrenia pomoci sú primerané, keďže verejné financovanie sa obmedzilo na to, čo bolo absolútne nevyhnutné, a práce osobitnej údržby boli zadané prostredníctvom otvoreného, konkurenčného postupu verejného obstarávania, čo umožnilo znížiť náklady v porovnaní s pôvodnými odhadmi. Talianske orgány ďalej poznamenávajú, že spoločnosť CAMED realizovala významné investície, čím znížila intenzitu verejného príspevku na približne 40 % celkových investičných nákladov. Opatrenia sú primerané aj z toho dôvodu, že na základe zákona vzťahujúceho sa na verejné koncesie zostávajú stavby, ktoré realizuje koncesionár, v štátnom vlastníctve aj po skončení platnosti koncesie a spoločnosť CAMED by nemala nárok na žiadnu náhradu ani preplatenie nákladov. Taliansko znovu opakuje, že údajné opatrenia pomoci podporujú hospodárstvo znevýhodneného regiónu, ktorý je podporovanou oblasťou podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(87)

Podľa Talianska sú opatrenia zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 2 písm. b) aj podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, pretože ich cieľom je rekonštrukcia majetku vo vlastníctve štátu po druhej svetovej vojne a zemetrasení v roku 1980, ktoré postihlo mesto Neapol. Údajné opatrenia pomoci sú primerané, keďže verejné financovanie sa obmedzilo na to, čo bolo absolútne nevyhnutné, a práce osobitnej údržby boli zadané prostredníctvom otvoreného, konkurenčného postupu verejného obstarávania, čo umožnilo znížiť náklady v porovnaní s pôvodnými odhadmi. Talianske orgány ďalej poznamenávajú, že spoločnosť CAMED realizovala významné investície, čím znížila intenzitu verejného príspevku na približne 40 % celkových investičných nákladov. Opatrenia sú primerané aj z toho dôvodu, že na základe zákona vzťahujúceho sa na verejné koncesie zostávajú stavby, ktoré realizuje koncesionár, v štátnom vlastníctve aj po skončení platnosti koncesie a spoločnosť CAMED by nemala nárok na žiadnu náhradu ani preplatenie nákladov. Taliansko znovu opakuje, že údajné opatrenia pomoci podporujú hospodárstvo znevýhodneného regiónu, ktorý je podporovanou oblasťou podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ.

| (88) | Talianske orgány predložili v novembri 2017 ďalšie informácie, v ktorých znovu zopakovali svoje stanovisko, že pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné na odvetvie stavby lodí nepredstavujú správny právny základ pre posúdenie zlučiteľnosti pomoci. Talianske orgány však uviedli nasledujúce pripomienky. |
| --- | --- |

(88)

Talianske orgány predložili v novembri 2017 ďalšie informácie, v ktorých znovu zopakovali svoje stanovisko, že pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné na odvetvie stavby lodí nepredstavujú správny právny základ pre posúdenie zlučiteľnosti pomoci. Talianske orgány však uviedli nasledujúce pripomienky.

| (89) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci poskytnutej prístavnému orgánu mesta Neapol, Taliansko potvrdilo, že prístavný orgán mesta Neapol nepodal pred začatím prác pri každej investícii žiadosť o pomoc (v súlade s príslušnými predpismi o stavbe lodí). Talianske orgány potvrdili svoje stanovisko, že finančné prostriedky boli použité na údržbu existujúcej prístavnej infraštruktúry a nepredstavujú pomoc pre zariadenia na stavbu lodí. |
| --- | --- |

(89)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci poskytnutej prístavnému orgánu mesta Neapol, Taliansko potvrdilo, že prístavný orgán mesta Neapol nepodal pred začatím prác pri každej investícii žiadosť o pomoc (v súlade s príslušnými predpismi o stavbe lodí). Talianske orgány potvrdili svoje stanovisko, že finančné prostriedky boli použité na údržbu existujúcej prístavnej infraštruktúry a nepredstavujú pomoc pre zariadenia na stavbu lodí.

| (90) | Napokon Taliansko tvrdí, že posudzované sumy nemohli byť nahradené, keďže premlčacie lehoty stanovené v článku 17 procesného nariadenia uplynuli. |
| --- | --- |

(90)

Napokon Taliansko tvrdí, že posudzované sumy nemohli byť nahradené, keďže premlčacie lehoty stanovené v článku 17 procesného nariadenia uplynuli.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

4.1.   Pripomienky spoločnosti CAMED

Pripomienky spoločnosti CAMED

| (91) | Spoločnosť CAMED tvrdí, že zákonnosť daných opatrení už bola preskúmaná a potvrdená v roku 2006, keď si Komisia vyžiadala informácie od talianskych orgánov a následne postup ukončila. Rozhodnutie o začatí konania preto predstavuje neoprávnené zrušenie uvedeného rozhodnutia vykonané viac ako 10 rokov po prvom opatrení a je v rozpore so všeobecnými zásadami práva Únie, teda zásadami dobrej správy vecí verejných, právnej istoty a účinnej právnej ochrany. |
| --- | --- |

(91)

Spoločnosť CAMED tvrdí, že zákonnosť daných opatrení už bola preskúmaná a potvrdená v roku 2006, keď si Komisia vyžiadala informácie od talianskych orgánov a následne postup ukončila. Rozhodnutie o začatí konania preto predstavuje neoprávnené zrušenie uvedeného rozhodnutia vykonané viac ako 10 rokov po prvom opatrení a je v rozpore so všeobecnými zásadami práva Únie, teda zásadami dobrej správy vecí verejných, právnej istoty a účinnej právnej ochrany.

| (92) | Spoločnosť CAMED okrem toho zastáva názor, že dané opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc pre prístavný orgán mesta Neapol ani pre spoločnosť samotnú, keďže sa týkajú bežného riadenia a správy príslušnej kategórie majetku, konkrétne verejného majetku vo vlastníctve štátu, a nie konkrétnej hospodárskej činnosti. Nie je splnená žiadna z podmienok článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(92)

Spoločnosť CAMED okrem toho zastáva názor, že dané opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc pre prístavný orgán mesta Neapol ani pre spoločnosť samotnú, keďže sa týkajú bežného riadenia a správy príslušnej kategórie majetku, konkrétne verejného majetku vo vlastníctve štátu, a nie konkrétnej hospodárskej činnosti. Nie je splnená žiadna z podmienok článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (93) | Spoločnosť CAMED opakuje argumenty Talianska, že prístavné orgány sú nehospodárske verejné subjekty, ktoré majú podľa zákona č. 84/1994 zakázané podieľať sa na akejkoľvek hospodárskej činnosti alebo poskytovať prístavné služby. Talianske prístavné orgány podľa spoločnosti CAMED nemôžu ani určovať výšku štátnych poplatkov, ktoré v mene štátu vyberajú od koncesionárov, keďže tie boli stanovené vo vyhláške ministerstva č. 595/1995. |
| --- | --- |

(93)

Spoločnosť CAMED opakuje argumenty Talianska, že prístavné orgány sú nehospodárske verejné subjekty, ktoré majú podľa zákona č. 84/1994 zakázané podieľať sa na akejkoľvek hospodárskej činnosti alebo poskytovať prístavné služby. Talianske prístavné orgány podľa spoločnosti CAMED nemôžu ani určovať výšku štátnych poplatkov, ktoré v mene štátu vyberajú od koncesionárov, keďže tie boli stanovené vo vyhláške ministerstva č. 595/1995.

| (94) | Podľa spoločnosti CAMED práca neposkytuje hospodársku výhodu prístavnému orgánu mesta Neapol ani spoločnosti samotnej. Opravy v rámci údržby daného verejného majetku zo zákona patria do výlučnej pôsobnosti štátu ako jeho vlastníka a sú potrebné a užitočné pre plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Opatrenia preto neoslobodzujú spoločnosť CAMED od akéhokoľvek finančného zaťaženia ani jej neposkytujú žiadnu výhodu. |
| --- | --- |

(94)

Podľa spoločnosti CAMED práca neposkytuje hospodársku výhodu prístavnému orgánu mesta Neapol ani spoločnosti samotnej. Opravy v rámci údržby daného verejného majetku zo zákona patria do výlučnej pôsobnosti štátu ako jeho vlastníka a sú potrebné a užitočné pre plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Opatrenia preto neoslobodzujú spoločnosť CAMED od akéhokoľvek finančného zaťaženia ani jej neposkytujú žiadnu výhodu.

| (95) | Spoločnosť CAMED ďalej poukazuje na skutočnosť, že keď sa verejné opatrenia plánovali a schvaľovali, netýkalo sa to koncesionára pôdy vo verejnom vlastníctve, keďže otvorený a konkurenčný postup verejného obstarávania sa ešte len mal uskutočniť. Prístavný orgán mesta Neapol sa preto zaviazal k investícii bez ohľadu na identitu budúceho koncesionára. Ľubovoľný podnik mohol predložiť konkurenčnú ponuku na koncesiu a získať koncesiu na používanie daného majetku. Postup teda spĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a neposkytuje žiadnu výhodu úspešnému záujemcovi. |
| --- | --- |

(95)

Spoločnosť CAMED ďalej poukazuje na skutočnosť, že keď sa verejné opatrenia plánovali a schvaľovali, netýkalo sa to koncesionára pôdy vo verejnom vlastníctve, keďže otvorený a konkurenčný postup verejného obstarávania sa ešte len mal uskutočniť. Prístavný orgán mesta Neapol sa preto zaviazal k investícii bez ohľadu na identitu budúceho koncesionára. Ľubovoľný podnik mohol predložiť konkurenčnú ponuku na koncesiu a získať koncesiu na používanie daného majetku. Postup teda spĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a neposkytuje žiadnu výhodu úspešnému záujemcovi.

| (96) | Spoločnosť CAMED ďalej uvádza, že príslušné opatrenia nie sú selektívne, keďže ide o štandardnú metódu zásahov štátu, ktorých cieľom je vo všeobecnosti (a nielen pre prístavy alebo odvetvie stavby lodí) udržať veľké množstvo rôzneho verejného majetku a infraštruktúry v bezpečnom prevádzkyschopnom stave. Týka sa to predovšetkým majetku, o ktorom štát rozhodol, že by mal byť vo verejnom vlastníctve, čo je rozhodnutie vyňaté z preskúmania Komisiou podľa článku 345 ZFEÚ. V tomto prípade boli práce plánované a schválené aj ako súčasť programu financovania výstavby infraštruktúry na rozširovanie, modernizáciu a prestavbu všetkých talianskych prístavov, ktorý sa v súlade s vnútroštátnym právom začal plniť v roku 1998. |
| --- | --- |

(96)

Spoločnosť CAMED ďalej uvádza, že príslušné opatrenia nie sú selektívne, keďže ide o štandardnú metódu zásahov štátu, ktorých cieľom je vo všeobecnosti (a nielen pre prístavy alebo odvetvie stavby lodí) udržať veľké množstvo rôzneho verejného majetku a infraštruktúry v bezpečnom prevádzkyschopnom stave. Týka sa to predovšetkým majetku, o ktorom štát rozhodol, že by mal byť vo verejnom vlastníctve, čo je rozhodnutie vyňaté z preskúmania Komisiou podľa článku 345 ZFEÚ. V tomto prípade boli práce plánované a schválené aj ako súčasť programu financovania výstavby infraštruktúry na rozširovanie, modernizáciu a prestavbu všetkých talianskych prístavov, ktorý sa v súlade s vnútroštátnym právom začal plniť v roku 1998.

| (97) | Podľa spoločnosti CAMED je to ďalším dôkazom neselektívnej povahy opatrení, pokiaľ ide o i) pozíciu prístavného orgánu mesta Neapol vo vzťahu k ostatným prístavným orgánom, ktorým sa poskytuje rovnaké verejné financovanie vykonávania prác na majetku a infraštruktúre vo verejnom vlastníctve v prístavoch v rámci ich miestnej príslušnosti; a ii) pozíciu spoločnosti CAMED vo vzťahu k ostatným spoločnostiam pôsobiacim v odvetví stavby lodí a v iných odvetviach, či už v neapolskom prístave, alebo v ktoromkoľvek inom talianskom prístave. |
| --- | --- |

(97)

Podľa spoločnosti CAMED je to ďalším dôkazom neselektívnej povahy opatrení, pokiaľ ide o i) pozíciu prístavného orgánu mesta Neapol vo vzťahu k ostatným prístavným orgánom, ktorým sa poskytuje rovnaké verejné financovanie vykonávania prác na majetku a infraštruktúre vo verejnom vlastníctve v prístavoch v rámci ich miestnej príslušnosti; a ii) pozíciu spoločnosti CAMED vo vzťahu k ostatným spoločnostiam pôsobiacim v odvetví stavby lodí a v iných odvetviach, či už v neapolskom prístave, alebo v ktoromkoľvek inom talianskom prístave.

| (98) | Podľa názoru spoločnosti CAMED navyše platí, že podľa pravidiel upravujúcich používanie verejnej infraštruktúry, na ktorej sa vykonávajú údržbárske práce, má každý podnik právo prístupu na požiadanie do dokov, ktoré spravuje v rámci koncesie, na základe transparentných a nediskriminačných kritérií a za odplatu v podobe verejných sadzieb. Podmienky prístupu k infraštruktúre sú rovnaké aj pre ostatných potenciálnych používateľov, nielen pre ostatné lodné opravárenské spoločnosti, ale pre ľubovoľnú stranu so záujmom o používanie infraštruktúry, napríklad lodné spoločnosti, prevádzkovateľov prístavných služieb, lodných agentov a spoločnosti pre správu plavidiel. Spoločnosť CAMED zastáva názor, že to slúži ako ďalšie potvrdenie neselektívnej povahy opatrení na renováciu dokov, ktoré nezvýhodňujú „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. |
| --- | --- |

(98)

Podľa názoru spoločnosti CAMED navyše platí, že podľa pravidiel upravujúcich používanie verejnej infraštruktúry, na ktorej sa vykonávajú údržbárske práce, má každý podnik právo prístupu na požiadanie do dokov, ktoré spravuje v rámci koncesie, na základe transparentných a nediskriminačných kritérií a za odplatu v podobe verejných sadzieb. Podmienky prístupu k infraštruktúre sú rovnaké aj pre ostatných potenciálnych používateľov, nielen pre ostatné lodné opravárenské spoločnosti, ale pre ľubovoľnú stranu so záujmom o používanie infraštruktúry, napríklad lodné spoločnosti, prevádzkovateľov prístavných služieb, lodných agentov a spoločnosti pre správu plavidiel. Spoločnosť CAMED zastáva názor, že to slúži ako ďalšie potvrdenie neselektívnej povahy opatrení na renováciu dokov, ktoré nezvýhodňujú „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“.

| (99) | Spoločnosť CAMED ďalej opakuje argumenty Talianska o tom, že nedochádza k narušeniu hospodárskej súťaže ani ovplyvňovaniu obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(99)

Spoločnosť CAMED ďalej opakuje argumenty Talianska o tom, že nedochádza k narušeniu hospodárskej súťaže ani ovplyvňovaniu obchodu medzi členskými štátmi.

| (100) | Spoločnosť CAMED sa domnieva, že opatrenia by boli v každom prípade zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 2 ZFEÚ, keďže ich cieľom je náprava „škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami“, v tomto prípade bombardovaním a zemetrasením v roku 1980, aj podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ, keďže opatrenia sledujú cieľ spoločného záujmu. Opatrenia sú navyše primerané vďaka investíciám, ktoré realizovala samotná spoločnosť CAMED (vo výške 42 541 495 EUR), čím sa intenzita zásahu štátu znížila na približne 40 % celkových nákladov. Podľa poskytnutých informácií spoločnosť CAMED investovala 11,1 milióna EUR do dokov a ďalšie sumy do iných položiek týkajúcich sa napríklad tovarov alebo pôdy, na ktoré sa vzťahuje koncesný poplatok, prevádzky skladov a budov, dopravných nákladov, IT a kancelárskeho zariadenia. |
| --- | --- |

(100)

Spoločnosť CAMED sa domnieva, že opatrenia by boli v každom prípade zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 2 ZFEÚ, keďže ich cieľom je náprava „škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami“, v tomto prípade bombardovaním a zemetrasením v roku 1980, aj podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ, keďže opatrenia sledujú cieľ spoločného záujmu. Opatrenia sú navyše primerané vďaka investíciám, ktoré realizovala samotná spoločnosť CAMED (vo výške 42 541 495 EUR), čím sa intenzita zásahu štátu znížila na približne 40 % celkových nákladov. Podľa poskytnutých informácií spoločnosť CAMED investovala 11,1 milióna EUR do dokov a ďalšie sumy do iných položiek týkajúcich sa napríklad tovarov alebo pôdy, na ktoré sa vzťahuje koncesný poplatok, prevádzky skladov a budov, dopravných nákladov, IT a kancelárskeho zariadenia.

| (101) | Napokon spoločnosť CAMED uvádza, že ak by sa usúdilo, že opatrenia predstavujú pomoc, táto pomoc by predstavovala existujúcu pomoc, keďže premlčacie lehoty stanovené v článku 17 procesného nariadenia uplynuli. |
| --- | --- |

(101)

Napokon spoločnosť CAMED uvádza, že ak by sa usúdilo, že opatrenia predstavujú pomoc, táto pomoc by predstavovala existujúcu pomoc, keďže premlčacie lehoty stanovené v článku 17 procesného nariadenia uplynuli.

4.2.   Pripomienky sťažovateľa

Pripomienky sťažovateľa

| (102) | Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie, že prístavný orgán mesta Neapol by sa mal považovať za podnik vykonávajúci hospodársku činnosť. Sťažovateľ zastáva názor, že už by malo byť nespornou skutočnosťou, že vnútroštátne prístavy vykonávajú hospodársku činnosť v rámci hospodárskej súťaže medzi sebou a s inými európskymi a stredomorskými prístavmi, s ohľadom na vysvetlenia, ktoré Komisia poskytla v rámci svojej rozhodovacej praxe. Napríklad vo svojom rozhodnutí z roku 2012 (35) Komisia usúdila, že prístavný orgán mesta Augusta bol podnikom pri vykonávaní svojej hospodárskej činnosti pozostávajúcej z využívania infraštruktúry prístavu vo vlastníctve štátu prostredníctvom prenajímania tejto infraštruktúry prevádzkovateľom prístavu za koncesný poplatok. To je precedens pre prípad prístavného orgánu mesta Neapol, keďže prístavný orgán mesta Augusta vykonáva prevádzku na základe rovnakých vnútroštátnych predpisov (36). |
| --- | --- |

(102)

Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie, že prístavný orgán mesta Neapol by sa mal považovať za podnik vykonávajúci hospodársku činnosť. Sťažovateľ zastáva názor, že už by malo byť nespornou skutočnosťou, že vnútroštátne prístavy vykonávajú hospodársku činnosť v rámci hospodárskej súťaže medzi sebou a s inými európskymi a stredomorskými prístavmi, s ohľadom na vysvetlenia, ktoré Komisia poskytla v rámci svojej rozhodovacej praxe. Napríklad vo svojom rozhodnutí z roku 2012 (35) Komisia usúdila, že prístavný orgán mesta Augusta bol podnikom pri vykonávaní svojej hospodárskej činnosti pozostávajúcej z využívania infraštruktúry prístavu vo vlastníctve štátu prostredníctvom prenajímania tejto infraštruktúry prevádzkovateľom prístavu za koncesný poplatok. To je precedens pre prípad prístavného orgánu mesta Neapol, keďže prístavný orgán mesta Augusta vykonáva prevádzku na základe rovnakých vnútroštátnych predpisov (36).

35

36

| (103) | Pokiaľ ide o koncesný poplatok, sťažovateľ sa domnieva, že bol stanovený podľa vnútroštátnych právnych predpisov (37), ktoré sa nesprávne považovali za uplatniteľné, keďže koncesia sa netýka výlučne používania dokov na účely stavby lodí, ale aj správy suchých dokov spoločnosťou CAMED. Sťažovateľ preto tvrdí, že priamym udelením koncesie spoločnosti CAMED bez zorganizovania verejného obstarávania sa prístavný orgán mesta Neapol zriekol práva vyberať poplatok za správu suchých dokov, keďže prístavný orgán mesta Neapol vyberá iba poplatok za koncesiu na využívanie pôdy. Sťažovateľ ďalej konkretizuje, že v článku 6 koncesnej zmluvy sa výslovne uvádza, že spoločnosť CAMED platí poplatok prístavnému orgánu mesta Neapol „ako protiplnenie za túto koncesiu“, a nie vo forme zdanenia. |
| --- | --- |

(103)

Pokiaľ ide o koncesný poplatok, sťažovateľ sa domnieva, že bol stanovený podľa vnútroštátnych právnych predpisov (37), ktoré sa nesprávne považovali za uplatniteľné, keďže koncesia sa netýka výlučne používania dokov na účely stavby lodí, ale aj správy suchých dokov spoločnosťou CAMED. Sťažovateľ preto tvrdí, že priamym udelením koncesie spoločnosti CAMED bez zorganizovania verejného obstarávania sa prístavný orgán mesta Neapol zriekol práva vyberať poplatok za správu suchých dokov, keďže prístavný orgán mesta Neapol vyberá iba poplatok za koncesiu na využívanie pôdy. Sťažovateľ ďalej konkretizuje, že v článku 6 koncesnej zmluvy sa výslovne uvádza, že spoločnosť CAMED platí poplatok prístavnému orgánu mesta Neapol „ako protiplnenie za túto koncesiu“, a nie vo forme zdanenia.

37

| (104) | Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie týkajúcim sa verejnej povahy prostriedkov a selektívnosti opatrení, ktoré sa poskytli prístavnému orgánu mesta Neapol. Sťažovateľ ďalej konkrétne tvrdí, že opatrenia nemôžu predstavovať iba prevod prostriedkov v rámci verejnej správy. Podľa zákona č. 84/1994 skutočne platí, že hoci prístavné orgány sú nehospodárske verejné subjekty s právnou subjektivitou v súlade s verejným právom, majú veľkú administratívnu a monetárnu autonómiu a ministerská kontrola sa neuplatňuje pri udeľovaní koncesií týkajúcich sa okrem iného správy suchých dokov. |
| --- | --- |

(104)

Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie týkajúcim sa verejnej povahy prostriedkov a selektívnosti opatrení, ktoré sa poskytli prístavnému orgánu mesta Neapol. Sťažovateľ ďalej konkrétne tvrdí, že opatrenia nemôžu predstavovať iba prevod prostriedkov v rámci verejnej správy. Podľa zákona č. 84/1994 skutočne platí, že hoci prístavné orgány sú nehospodárske verejné subjekty s právnou subjektivitou v súlade s verejným právom, majú veľkú administratívnu a monetárnu autonómiu a ministerská kontrola sa neuplatňuje pri udeľovaní koncesií týkajúcich sa okrem iného správy suchých dokov.

| (105) | Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie, že opatrenia nespĺňajú štyri podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark, a preto správa suchých dokov, ktorú vykonáva prístavný orgán mesta Neapol, nepredstavuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu a poskytuje prístavnému orgánu mesta Neapol hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(105)

Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie, že opatrenia nespĺňajú štyri podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark, a preto správa suchých dokov, ktorú vykonáva prístavný orgán mesta Neapol, nepredstavuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu a poskytuje prístavnému orgánu mesta Neapol hospodársku výhodu.

| (106) | Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie, že opatrenia môžu narúšať hospodársku sút'až medzi európskymi prístavmi a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. Sťažovateľ predovšetkým znovu opakuje, že talianske prístavy si konkurujú s rôznymi európskymi prístavmi v rámci konkurenčného trhu, a je teda potrebné odmietnuť argument talianskych orgánov, že dopyt po infraštruktúre na opravu lodí má miestny rozsah. |
| --- | --- |

(106)

Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie, že opatrenia môžu narúšať hospodársku sút'až medzi európskymi prístavmi a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. Sťažovateľ predovšetkým znovu opakuje, že talianske prístavy si konkurujú s rôznymi európskymi prístavmi v rámci konkurenčného trhu, a je teda potrebné odmietnuť argument talianskych orgánov, že dopyt po infraštruktúre na opravu lodí má miestny rozsah.

| (107) | Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie týkajúcim sa existencie štátnej pomoci pre spoločnosť CAMED, pretože prístavný orgán mesta Neapol sa mohol zriecť verejných prostriedkov udelením koncesie na suché doky za cenu nižšiu než trhová cena. Sťažovateľ ďalej podporuje predbežné posúdenie Komisie, že spoločnosť CAMED získala hospodársku výhodu, pretože koncesia bola udelená bez riadneho verejného obstarávania odlišným postupom (ktorého publicita sa pokladala iba za miestnu) a aj pretože koncesný poplatok bol určený na základe fixného parametra (bez zohľadnenia infraštruktúry, ktorou je priestor vybavený), a nie na základe trhovej ceny. Sťažovateľ opäť vysvetľuje, že koncesia nezahŕňa len právo používať infraštruktúru vo vlastníctve štátu na stavbu lodí, ale aj na správu suchých dokov. V spôsobe určenia koncesného poplatku sa neodrážajú dve činnosti vykonávané spoločnosťou CAMED ani skutočná hospodárska hodnota koncesie. |
| --- | --- |

(107)

Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie týkajúcim sa existencie štátnej pomoci pre spoločnosť CAMED, pretože prístavný orgán mesta Neapol sa mohol zriecť verejných prostriedkov udelením koncesie na suché doky za cenu nižšiu než trhová cena. Sťažovateľ ďalej podporuje predbežné posúdenie Komisie, že spoločnosť CAMED získala hospodársku výhodu, pretože koncesia bola udelená bez riadneho verejného obstarávania odlišným postupom (ktorého publicita sa pokladala iba za miestnu) a aj pretože koncesný poplatok bol určený na základe fixného parametra (bez zohľadnenia infraštruktúry, ktorou je priestor vybavený), a nie na základe trhovej ceny. Sťažovateľ opäť vysvetľuje, že koncesia nezahŕňa len právo používať infraštruktúru vo vlastníctve štátu na stavbu lodí, ale aj na správu suchých dokov. V spôsobe určenia koncesného poplatku sa neodrážajú dve činnosti vykonávané spoločnosťou CAMED ani skutočná hospodárska hodnota koncesie.

| (108) | Sťažovateľ ďalej tvrdí, že správa suchých dokov je služba so značnou hospodárskou hodnotou, ktorá podľa odhadov môže pre spoločnosť CAMED predstavovať ročný obrat 6 miliónov EUR až 9 miliónov EUR (oproti ročnému poplatku, ktorý spoločnosť CAMED platí, vo výške 137 409,68 EUR), a teda hodnota počas celého obdobia platnosti koncesie na správu verejných suchých dokov je 180 miliónov EUR až 270 miliónov EUR. Príjem spoločnosti CAMED z poplatkov konkrétne pozostáva z poplatkov platených za: i) používanie suchých dokov; a ii) poskytovanie iných súvisiacich služieb spoločnosťou CAMED (napr. činnosť potrebná pri vstupe, výstupe a údržbe plavidla v doku alebo dodávky elektrickej energie). Sťažovateľ zdôrazňuje, že spoločnosť CAMED môže stanoviť poplatky slobodne, bez akejkoľvek kontroly zo strany prístavného orgánu mesta Neapol, a že poplatky, ktoré spoločnosť CAMED vyberá, sú nadmerné a oveľa vyššie než poplatky, ktoré vyberajú správcovia podobného druhu infraštruktúry v iných prístavoch (v novembri 2012 spoločnosť CAMED zvýšila poplatky o viac než 300 %). |
| --- | --- |

(108)

Sťažovateľ ďalej tvrdí, že správa suchých dokov je služba so značnou hospodárskou hodnotou, ktorá podľa odhadov môže pre spoločnosť CAMED predstavovať ročný obrat 6 miliónov EUR až 9 miliónov EUR (oproti ročnému poplatku, ktorý spoločnosť CAMED platí, vo výške 137 409,68 EUR), a teda hodnota počas celého obdobia platnosti koncesie na správu verejných suchých dokov je 180 miliónov EUR až 270 miliónov EUR. Príjem spoločnosti CAMED z poplatkov konkrétne pozostáva z poplatkov platených za: i) používanie suchých dokov; a ii) poskytovanie iných súvisiacich služieb spoločnosťou CAMED (napr. činnosť potrebná pri vstupe, výstupe a údržbe plavidla v doku alebo dodávky elektrickej energie). Sťažovateľ zdôrazňuje, že spoločnosť CAMED môže stanoviť poplatky slobodne, bez akejkoľvek kontroly zo strany prístavného orgánu mesta Neapol, a že poplatky, ktoré spoločnosť CAMED vyberá, sú nadmerné a oveľa vyššie než poplatky, ktoré vyberajú správcovia podobného druhu infraštruktúry v iných prístavoch (v novembri 2012 spoločnosť CAMED zvýšila poplatky o viac než 300 %).

| (109) | Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie, že kumulatívne podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark nie sú v prípade spoločnosti CAMED splnené, a teda nie je možné domnievať sa, že činnosti spoločnosti CAMED predstavujú služby vo verejnom záujme. Sťažovateľ zastáva názor, že iba prevádzka suchého doku číslo 3, ak vôbec, môže predstavovať službu vo verejnom záujme, keďže ide o najväčšiu nádrž v neapolskom prístave. Suché doky spravované spoločnosťou CAMED navyše v skutočnosti nie sú naozaj otvorené tretím používateľom. Spoločnosť CAMED je privilegovaným používateľom, ktorý bráni ostatným prevádzkovateľom prístavu vo voľnom prístupe. Okrem toho poplatky, ktoré spoločnosť CAMED požaduje za poskytnutie prístupu k infraštruktúre tretím používateľom, sú údajne vyššie než trhová cena. |
| --- | --- |

(109)

Sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie, že kumulatívne podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark nie sú v prípade spoločnosti CAMED splnené, a teda nie je možné domnievať sa, že činnosti spoločnosti CAMED predstavujú služby vo verejnom záujme. Sťažovateľ zastáva názor, že iba prevádzka suchého doku číslo 3, ak vôbec, môže predstavovať službu vo verejnom záujme, keďže ide o najväčšiu nádrž v neapolskom prístave. Suché doky spravované spoločnosťou CAMED navyše v skutočnosti nie sú naozaj otvorené tretím používateľom. Spoločnosť CAMED je privilegovaným používateľom, ktorý bráni ostatným prevádzkovateľom prístavu vo voľnom prístupe. Okrem toho poplatky, ktoré spoločnosť CAMED požaduje za poskytnutie prístupu k infraštruktúre tretím používateľom, sú údajne vyššie než trhová cena.

| (110) | Opatrenia podľa sťažovateľa narúšajú hospodársku súťaž na dvoch úrovniach. Po prvé bola ako správca infraštruktúry spoločnosť CAMED zvýhodnená oproti svojim potenciálnym konkurentom tým, že i) dostala koncesiu na správu suchých dokov bez postupu verejného obstarávania a ii) platí neoprávnene nízke poplatky prístavnému orgánu mesta Neapol a zároveň vyberá nadmerné poplatky od ostatných lodných opravárenských spoločností, ktoré chcú doky používať. Po druhé bola spoločnosť CAMED ako lodná opravárenská spoločnosť neoprávnene zvýhodnená v postavení privilegovaného používateľa verejných dokov. |
| --- | --- |

(110)

Opatrenia podľa sťažovateľa narúšajú hospodársku súťaž na dvoch úrovniach. Po prvé bola ako správca infraštruktúry spoločnosť CAMED zvýhodnená oproti svojim potenciálnym konkurentom tým, že i) dostala koncesiu na správu suchých dokov bez postupu verejného obstarávania a ii) platí neoprávnene nízke poplatky prístavnému orgánu mesta Neapol a zároveň vyberá nadmerné poplatky od ostatných lodných opravárenských spoločností, ktoré chcú doky používať. Po druhé bola spoločnosť CAMED ako lodná opravárenská spoločnosť neoprávnene zvýhodnená v postavení privilegovaného používateľa verejných dokov.

| (111) | Pokiaľ ide o vplyv na obchod, sťažovateľ zdôrazňuje, že dopyt po infraštruktúre na stavbu lodí vychádza najmä od medzinárodných prevádzkovateľov, ktorí často patria k veľkým nadnárodným skupinám. |
| --- | --- |

(111)

Pokiaľ ide o vplyv na obchod, sťažovateľ zdôrazňuje, že dopyt po infraštruktúre na stavbu lodí vychádza najmä od medzinárodných prevádzkovateľov, ktorí často patria k veľkým nadnárodným skupinám.

| (112) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom, sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie, že suché doky nepredstavujú dopravnú infraštruktúru a ako také nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Sťažovateľ navyše zastáva názor, že opatrenia nespĺňajú kritériá zlučiteľnosti podľa i) článku 107 ods. 3 písm. a) alebo c) týkajúce sa regionálnej pomoci; ii) rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011; ani iii) sektorových predpisov týkajúcich sa štátnej pomoci v odvetví stavby lodí. |
| --- | --- |

(112)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom, sťažovateľ súhlasí s predbežným posúdením Komisie, že suché doky nepredstavujú dopravnú infraštruktúru a ako také nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Sťažovateľ navyše zastáva názor, že opatrenia nespĺňajú kritériá zlučiteľnosti podľa i) článku 107 ods. 3 písm. a) alebo c) týkajúce sa regionálnej pomoci; ii) rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011; ani iii) sektorových predpisov týkajúcich sa štátnej pomoci v odvetví stavby lodí.

| (113) | Napokon sťažovateľ podporuje stanovisko Komisie, že opatrenia pomoci boli vykonané v čase, keď príslušné práce boli zahrnuté do programu investícií vypracovaného na základe požiadaviek prístavného orgánu mesta Neapol, a nie v roku 1998 (ako tvrdili talianske orgány) podľa článku 9 zákona č. 413/1998. |
| --- | --- |

(113)

Napokon sťažovateľ podporuje stanovisko Komisie, že opatrenia pomoci boli vykonané v čase, keď príslušné práce boli zahrnuté do programu investícií vypracovaného na základe požiadaviek prístavného orgánu mesta Neapol, a nie v roku 1998 (ako tvrdili talianske orgány) podľa článku 9 zákona č. 413/1998.

5.   POSÚDENIE

POSÚDENIE

| (114) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“ |
| --- | --- |

(114)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“

| (115) | Opatrenie sa považuje za pomoc v zmysle tohto ustanovenia za predpokladu, že sú splnené tieto kumulatívne podmienky: i) opatrenie musí byť možné pripísať štátu a musí byť financované zo štátnych prostriedkov; ii) musí poskytovať výhodu príjemcovi; iii) táto výhoda musí byť selektívna a iv) opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(115)

Opatrenie sa považuje za pomoc v zmysle tohto ustanovenia za predpokladu, že sú splnené tieto kumulatívne podmienky: i) opatrenie musí byť možné pripísať štátu a musí byť financované zo štátnych prostriedkov; ii) musí poskytovať výhodu príjemcovi; iii) táto výhoda musí byť selektívna a iv) opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

5.1.   Existencia pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol

Existencia pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol

5.1.1.   Pojem „podnik“

Pojem „podnik“

| (116) | Podľa talianskeho práva sú prístavné orgány nehospodárske verejné subjekty zamerané na zabezpečovanie celkovej údržby a rozvoja infraštruktúry prístavu. Na tento účel sa finančné prostriedky, ktoré má prístavný orgán k dispozícii, môžu použiť výlučne na správu prístavu a na vykonávanie funkcií, ktoré mu boli zverené podľa zákona (pozri odôvodnenie 55). |
| --- | --- |

(116)

Podľa talianskeho práva sú prístavné orgány nehospodárske verejné subjekty zamerané na zabezpečovanie celkovej údržby a rozvoja infraštruktúry prístavu. Na tento účel sa finančné prostriedky, ktoré má prístavný orgán k dispozícii, môžu použiť výlučne na správu prístavu a na vykonávanie funkcií, ktoré mu boli zverené podľa zákona (pozri odôvodnenie 55).

| (117) | Súdny dvor Európskej únie (38) (ďalej len „Súdny dvor“) konzistentne vymedzuje podniky ako subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právne postavenie a spôsob ich financovania. Súdny dvor konzistentne rozhoduje, že každá činnosť pozostávajúca z ponúkania tovarov a služieb na trhu je hospodárskou činnosťou (39). |
| --- | --- |

(117)

Súdny dvor Európskej únie (38) (ďalej len „Súdny dvor“) konzistentne vymedzuje podniky ako subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právne postavenie a spôsob ich financovania. Súdny dvor konzistentne rozhoduje, že každá činnosť pozostávajúca z ponúkania tovarov a služieb na trhu je hospodárskou činnosťou (39).

38

39

| (118) | Označenie konkrétneho subjektu za podnik preto závisí plne od povahy jeho činnosti. Táto všeobecná zásada má tri podstatné dôsledky: i) postavenie subjektu podľa vnútroštátneho práva nie je rozhodujúce; ii) uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci ako také nezávisí od toho, či je subjekt nastavený na vytváranie zisku; a iii) označenie subjektu za podnik sa preto vždy vzťahuje na konkrétnu činnosť. |
| --- | --- |

(118)

Označenie konkrétneho subjektu za podnik preto závisí plne od povahy jeho činnosti. Táto všeobecná zásada má tri podstatné dôsledky: i) postavenie subjektu podľa vnútroštátneho práva nie je rozhodujúce; ii) uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci ako také nezávisí od toho, či je subjekt nastavený na vytváranie zisku; a iii) označenie subjektu za podnik sa preto vždy vzťahuje na konkrétnu činnosť.

| (119) | Príslušné opatrenia sa týkajú financovania konštrukčnej renovácie infraštruktúry na opravu lodí (suché doky), ktorá sa nachádza v prístave, ktorý je vo vlastníctve talianskeho štátu a ten si uplatňuje svoje vlastnícke práva prostredníctvom prístavného orgánu mesta Neapol, ktorý koná ako správca. Komisia zistila, že suché doky nie sú prístavnou infraštruktúrou, ale výrobnými zariadeniami pre lodenice, ktoré sa majú používať na činnosti týkajúce sa stavby a opravy lodí. Dlhodobo je súčasťou rozhodovacej praxe Komisie, že stavba lodí je hospodárskou činnosťou a zahŕňa obchod medzi členskými štátmi (40). |
| --- | --- |

(119)

Príslušné opatrenia sa týkajú financovania konštrukčnej renovácie infraštruktúry na opravu lodí (suché doky), ktorá sa nachádza v prístave, ktorý je vo vlastníctve talianskeho štátu a ten si uplatňuje svoje vlastnícke práva prostredníctvom prístavného orgánu mesta Neapol, ktorý koná ako správca. Komisia zistila, že suché doky nie sú prístavnou infraštruktúrou, ale výrobnými zariadeniami pre lodenice, ktoré sa majú používať na činnosti týkajúce sa stavby a opravy lodí. Dlhodobo je súčasťou rozhodovacej praxe Komisie, že stavba lodí je hospodárskou činnosťou a zahŕňa obchod medzi členskými štátmi (40).

40

| (120) | Suché doky komerčne využíva prístavný orgán mesta Neapol, ktorý za ich používanie vyberá poplatky za využívanie pôdy. V tejto súvislosti v rozpore s tvrdením talianskych orgánov (pozri odôvodnenia 57 a 58) tieto poplatky predstavujú náhradu za poskytovanie hospodárskej služby (t. j. prenajímanie zariadení na opravu lodí za protihodnotu). Poplatky predstavujú jeden zo zdrojov príjmu pre prístavný orgán mesta Neapol umožňujúci financovanie jeho činnosti, ktorá zahŕňa investície do udržiavania suchých dokov v prevádzkyschopnom stave. Udržiavanie suchých dokov v prevádzkyschopnom stave umožňujúcom opravu lodí dovoľuje prístavnému orgánu mesta Neapol zabrániť obmedzovaniu riadiacich činností vo vzťahu k prístavu a prilákať lodné opravárenské spoločnosti. Bez vykonávania takýchto prác by skutočne nebolo možné riadne prevádzkovať suché doky a z dlhodobého hľadiska by prístavný orgán mesta Neapol nemohol pokračovať vo svojej obchodnej činnosti prenajímania dokov za protihodnotu. V tejto súvislosti sa v článku 1 koncesie z roku 2004 uvádza, že „koncesia sa udeľuje na účely vykonávania činností prestavby a opravy lodí a výletných plavidiel, ako aj na správu suchých dokov...“ (41), čím sa vopred špecifikuje presné využívanie danej verejnej pôdy. |
| --- | --- |

(120)

Suché doky komerčne využíva prístavný orgán mesta Neapol, ktorý za ich používanie vyberá poplatky za využívanie pôdy. V tejto súvislosti v rozpore s tvrdením talianskych orgánov (pozri odôvodnenia 57 a 58) tieto poplatky predstavujú náhradu za poskytovanie hospodárskej služby (t. j. prenajímanie zariadení na opravu lodí za protihodnotu). Poplatky predstavujú jeden zo zdrojov príjmu pre prístavný orgán mesta Neapol umožňujúci financovanie jeho činnosti, ktorá zahŕňa investície do udržiavania suchých dokov v prevádzkyschopnom stave. Udržiavanie suchých dokov v prevádzkyschopnom stave umožňujúcom opravu lodí dovoľuje prístavnému orgánu mesta Neapol zabrániť obmedzovaniu riadiacich činností vo vzťahu k prístavu a prilákať lodné opravárenské spoločnosti. Bez vykonávania takýchto prác by skutočne nebolo možné riadne prevádzkovať suché doky a z dlhodobého hľadiska by prístavný orgán mesta Neapol nemohol pokračovať vo svojej obchodnej činnosti prenajímania dokov za protihodnotu. V tejto súvislosti sa v článku 1 koncesie z roku 2004 uvádza, že „koncesia sa udeľuje na účely vykonávania činností prestavby a opravy lodí a výletných plavidiel, ako aj na správu suchých dokov...“ (41), čím sa vopred špecifikuje presné využívanie danej verejnej pôdy.

41

| (121) | Hoci nie je možné vylúčiť, že prístavný orgán mesta Neapol môže vzhľadom na svoje verejné funkcie vykonávať aj činnosti, ktoré patria do verejnoprávneho poslania, toto rozhodnutie sa týka len správy zariadení suchých dokov, na ktoré bola poskytnutá pomoc, a ich prenajímania za protihodnotu. Podľa ustálenej judikatúry sa označenie subjektu za podnik vždy vzťahuje na konkrétnu činnosť. Subjekt vykonávajúci hospodárske aj nehospodárske činnosti sa pokladá za podnik, iba ak ide o vykonávanie hospodárskej činnosti. Komisia preto nemusí zaujať stanovisko k otázke, či ostatné činnosti prístavného orgánu mesta Neapol (t. j. iné než prenajímanie zariadení na opravu lodí za protihodnotu) predstavujú hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(121)

Hoci nie je možné vylúčiť, že prístavný orgán mesta Neapol môže vzhľadom na svoje verejné funkcie vykonávať aj činnosti, ktoré patria do verejnoprávneho poslania, toto rozhodnutie sa týka len správy zariadení suchých dokov, na ktoré bola poskytnutá pomoc, a ich prenajímania za protihodnotu. Podľa ustálenej judikatúry sa označenie subjektu za podnik vždy vzťahuje na konkrétnu činnosť. Subjekt vykonávajúci hospodárske aj nehospodárske činnosti sa pokladá za podnik, iba ak ide o vykonávanie hospodárskej činnosti. Komisia preto nemusí zaujať stanovisko k otázke, či ostatné činnosti prístavného orgánu mesta Neapol (t. j. iné než prenajímanie zariadení na opravu lodí za protihodnotu) predstavujú hospodársku činnosť.

5.1.2.   Pripísateľnosť a štátne prostriedky

Pripísateľnosť a štátne prostriedky

| (122) | Prostriedky poskytnuté na investičné projekty boli prístavnému orgánu mesta Neapol prevedené zo štátneho rozpočtu. Ako bolo uvedené v oddiele 5.1.1, prístavný orgán mesta Neapol sa na účely tohto rozhodnutia považuje za podnik, keďže je subjektom vykonávajúcim hospodársku činnosť v mene vlastníka, ktorým je taliansky štát. Tento prevod preto zodpovedá prevodu štátnych prostriedkov a je možné pripísať ho štátu. |
| --- | --- |

(122)

Prostriedky poskytnuté na investičné projekty boli prístavnému orgánu mesta Neapol prevedené zo štátneho rozpočtu. Ako bolo uvedené v oddiele 5.1.1, prístavný orgán mesta Neapol sa na účely tohto rozhodnutia považuje za podnik, keďže je subjektom vykonávajúcim hospodársku činnosť v mene vlastníka, ktorým je taliansky štát. Tento prevod preto zodpovedá prevodu štátnych prostriedkov a je možné pripísať ho štátu.

5.1.3.   Selektívnosť

Selektívnosť

| (123) | Aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne v tom, že zvýhodňuje iba určité podniky a/alebo výrobu určitých tovarov. |
| --- | --- |

(123)

Aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne v tom, že zvýhodňuje iba určité podniky a/alebo výrobu určitých tovarov.

| (124) | Keďže táto vec sa týka opatrení pomoci poskytovaných individuálne prístavnému orgánu mesta Neapol, existencia hospodárskej výhody vedie k predpokladu, že opatrenia sú selektívne (42). |
| --- | --- |

(124)

Keďže táto vec sa týka opatrení pomoci poskytovaných individuálne prístavnému orgánu mesta Neapol, existencia hospodárskej výhody vedie k predpokladu, že opatrenia sú selektívne (42).

42

| (125) | Komisia v každom prípade zistila, že predmetné opatrenia zvýhodňujú prístavný orgán mesta Neapol v porovnaní s inými podnikmi, ktoré sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako prístavný orgán mesta Neapol. Podľa zákona 413/1998 ministerstvo na základe žiadostí prístavných orgánov vydá program investícií. Na základe žiadosti prístavného orgánu mesta Neapol bol prijatý program investícií dvomi vyhláškami ministerstva (z 27. októbra 1999 a 2. mája 2001) (pozri odôvodnenie 25). Aj keď viaceré ďalšie prístavné orgány uvedené v tomto programe investícií (43) takisto mohli využívať verejné finančné prostriedky na realizáciu investícií v iných talianskych prístavoch, Komisia zistila, že opatrenia selektívne zvýhodňujú zariadenie na stavbu lodí prístavného orgánu mesta Neapol. Prístavnému orgánu mesta Neapol boli štátne finančné prostriedky poskytnuté na rozšírenie, modernizáciu a zlepšenie zariadenia na stavbu lodí, ktoré spravuje, na rozdiel od iných správcov zariadení na stavbu lodí, ktorí neboli uvedení na zozname programu investícií, napríklad preto, že nepredstavovali prístavné orgány. Takíto správcovia zariadení na stavbu lodí, neuvedení na zozname, sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako prístavný orgán mesta Neapol, ale museli rozširovať, modernizovať a zlepšovať infraštruktúru na stavbu lodí bez toho, aby im boli poskytnuté štátne finančné prostriedky. Podľa Súdneho dvora ani veľký počet oprávnených podnikov (ktorý môže zahŕňať aj všetky podniky z daného odvetvia), ani rozmanitosť a veľkosť odvetví, do ktorých tieto podniky patria, nie je dôvodom na vyvodenie záveru, že štátne opatrenie predstavuje všeobecné opatrenie hospodárskej politiky (44). Komisia napokon poznamenáva, že opatrenia sú selektívne aj preto, že zvýhodňujú správcu zariadení na stavbu lodí a opravu lodí v porovnaní so správcami zariadení na výrobu alebo opravu v iných odvetviach hospodárstva. Tí sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, keďže takisto vykonávajú svoju hospodársku činnosť na základe zariadení na výrobu alebo opravu, ktoré spravujú. Oni však musia vykonávať svoju hospodársku činnosť bez využívania výhod investičnej podpory, aká sa poskytuje prístavnému orgánu mesta Neapol. |
| --- | --- |

(125)

Komisia v každom prípade zistila, že predmetné opatrenia zvýhodňujú prístavný orgán mesta Neapol v porovnaní s inými podnikmi, ktoré sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako prístavný orgán mesta Neapol. Podľa zákona 413/1998 ministerstvo na základe žiadostí prístavných orgánov vydá program investícií. Na základe žiadosti prístavného orgánu mesta Neapol bol prijatý program investícií dvomi vyhláškami ministerstva (z 27. októbra 1999 a 2. mája 2001) (pozri odôvodnenie 25). Aj keď viaceré ďalšie prístavné orgány uvedené v tomto programe investícií (43) takisto mohli využívať verejné finančné prostriedky na realizáciu investícií v iných talianskych prístavoch, Komisia zistila, že opatrenia selektívne zvýhodňujú zariadenie na stavbu lodí prístavného orgánu mesta Neapol. Prístavnému orgánu mesta Neapol boli štátne finančné prostriedky poskytnuté na rozšírenie, modernizáciu a zlepšenie zariadenia na stavbu lodí, ktoré spravuje, na rozdiel od iných správcov zariadení na stavbu lodí, ktorí neboli uvedení na zozname programu investícií, napríklad preto, že nepredstavovali prístavné orgány. Takíto správcovia zariadení na stavbu lodí, neuvedení na zozname, sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii ako prístavný orgán mesta Neapol, ale museli rozširovať, modernizovať a zlepšovať infraštruktúru na stavbu lodí bez toho, aby im boli poskytnuté štátne finančné prostriedky. Podľa Súdneho dvora ani veľký počet oprávnených podnikov (ktorý môže zahŕňať aj všetky podniky z daného odvetvia), ani rozmanitosť a veľkosť odvetví, do ktorých tieto podniky patria, nie je dôvodom na vyvodenie záveru, že štátne opatrenie predstavuje všeobecné opatrenie hospodárskej politiky (44). Komisia napokon poznamenáva, že opatrenia sú selektívne aj preto, že zvýhodňujú správcu zariadení na stavbu lodí a opravu lodí v porovnaní so správcami zariadení na výrobu alebo opravu v iných odvetviach hospodárstva. Tí sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, keďže takisto vykonávajú svoju hospodársku činnosť na základe zariadení na výrobu alebo opravu, ktoré spravujú. Oni však musia vykonávať svoju hospodársku činnosť bez využívania výhod investičnej podpory, aká sa poskytuje prístavnému orgánu mesta Neapol.

43

44

5.1.4.   Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (126) | Verejné financovanie vo výške 44 138 854,50 EUR sa poskytuje prostredníctvom grantov alebo preplácania úverov, zmluvy o ktorých uzavrel prístavný orgán mesta Neapol s finančnými inštitúciami, ako bolo uvedené v tabuľke 2. Grant je nenávratný finančný nástroj, s ktorým nie sú spojené žiadne finančné náklady. Podobne preplácanie úverov podniku štátom, v dôsledku ktorého podniku ako príjemcovi nevznikajú žiadne finančné náklady, nie je dostupné za bežných trhových podmienok, keďže zbavuje podnik finančných záväzkov, ktorým by za normálnych okolností musel čeliť. Na trhu by takéto finančné nástroje príjemca nemal k dispozícii. Poskytnuté financovanie z verejných zdrojov preto predstavuje hospodársku výhodu pre prístavný orgán mesta Neapol. |
| --- | --- |

(126)

Verejné financovanie vo výške 44 138 854,50 EUR sa poskytuje prostredníctvom grantov alebo preplácania úverov, zmluvy o ktorých uzavrel prístavný orgán mesta Neapol s finančnými inštitúciami, ako bolo uvedené v tabuľke 2. Grant je nenávratný finančný nástroj, s ktorým nie sú spojené žiadne finančné náklady. Podobne preplácanie úverov podniku štátom, v dôsledku ktorého podniku ako príjemcovi nevznikajú žiadne finančné náklady, nie je dostupné za bežných trhových podmienok, keďže zbavuje podnik finančných záväzkov, ktorým by za normálnych okolností musel čeliť. Na trhu by takéto finančné nástroje príjemca nemal k dispozícii. Poskytnuté financovanie z verejných zdrojov preto predstavuje hospodársku výhodu pre prístavný orgán mesta Neapol.

| (127) | Z rozsudku vo veci Altmark však vyplýva, že náhrada poskytovaná štátom alebo zo štátnych prostriedkov podnikom s prihliadnutím na záväzky, ktoré im vyplývajú zo služieb vo verejnom záujme, nepredstavuje pre tieto podniky takú výhodu, a preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, za predpokladu, že sú splnené štyri kumulatívne podmienky (45):






  — | Po prvé, prijímajúci podnik je skutočne povinný plniť záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme a tieto záväzky boli jasne určené. Keďže vymedzenie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu je v právomoci členských štátov, právomoci Komisie sú v zásade obmedzené na kontrolu, či členský štát neurobil zjavnú chybu pri označení služby za službu všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- | --- |

(127)

Z rozsudku vo veci Altmark však vyplýva, že náhrada poskytovaná štátom alebo zo štátnych prostriedkov podnikom s prihliadnutím na záväzky, ktoré im vyplývajú zo služieb vo verejnom záujme, nepredstavuje pre tieto podniky takú výhodu, a preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, za predpokladu, že sú splnené štyri kumulatívne podmienky (45):

45

—

Po prvé, prijímajúci podnik je skutočne povinný plniť záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme a tieto záväzky boli jasne určené. Keďže vymedzenie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu je v právomoci členských štátov, právomoci Komisie sú v zásade obmedzené na kontrolu, či členský štát neurobil zjavnú chybu pri označení služby za službu všeobecného hospodárskeho záujmu.

| — | Po druhé, parametre, na základe ktorých sa náhrada vypočítava, boli vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom. Potreba vopred stanoviť parametre náhrady neznamená, že sa náhrada musí vypočítať na základe konkrétneho vzorca. Podstatné je skôr to, aby bolo od začiatku jasné, ako sa bude výška náhrady stanovovať. V príslušnom akte o poverení službami vo verejnom záujme musí byť spravidla prinajmenšom špecifikovaný obsah a trvanie služieb vo verejnom záujme, príslušný podnik a územie, parametre výpočtu, kontrola a preskúmanie náhrady a opatrenia na zabránenie akejkoľvek nadmernej náhrade a na jej nápravu. |
| --- | --- |

—

Po druhé, parametre, na základe ktorých sa náhrada vypočítava, boli vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom. Potreba vopred stanoviť parametre náhrady neznamená, že sa náhrada musí vypočítať na základe konkrétneho vzorca. Podstatné je skôr to, aby bolo od začiatku jasné, ako sa bude výška náhrady stanovovať. V príslušnom akte o poverení službami vo verejnom záujme musí byť spravidla prinajmenšom špecifikovaný obsah a trvanie služieb vo verejnom záujme, príslušný podnik a územie, parametre výpočtu, kontrola a preskúmanie náhrady a opatrenia na zabránenie akejkoľvek nadmernej náhrade a na jej nápravu.

| — | Po tretie, náhrada nepresiahne sumu nevyhnutnú na pokrytie všetkých alebo časti nákladov, ktoré vznikli pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, pri zohľadnení príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov. |
| --- | --- |

—

Po tretie, náhrada nepresiahne sumu nevyhnutnú na pokrytie všetkých alebo časti nákladov, ktoré vznikli pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, pri zohľadnení príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov.

| — | Po štvrté, ak sa výber podniku povereného plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme neuskutoční prostredníctvom postupu verejného obstarávania, výška potrebnej náhrady sa určí na základe analýzy nákladov, ktoré by typický podnik, dobre riadený a primerane vybavený dopravnými prostriedkami tak, aby mohol plniť nevyhnutné požiadavky služieb vo verejnom záujme, vynaložil pri plnení týchto záväzkov, pri zohľadnení príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov. |
| --- | --- |

—

Po štvrté, ak sa výber podniku povereného plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme neuskutoční prostredníctvom postupu verejného obstarávania, výška potrebnej náhrady sa určí na základe analýzy nákladov, ktoré by typický podnik, dobre riadený a primerane vybavený dopravnými prostriedkami tak, aby mohol plniť nevyhnutné požiadavky služieb vo verejnom záujme, vynaložil pri plnení týchto záväzkov, pri zohľadnení príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov.

| (128) | V tomto prípade (pozri odôvodnenie 62) Taliansko tvrdilo, že podľa článku 1 písm. g) vyhlášky ministerstva zo 14. novembra 1994 boli plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme poverené všetky talianske prístavné orgány. Komisia preto posúdi, či sú splnené všetky štyri kritériá stanovené v rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(128)

V tomto prípade (pozri odôvodnenie 62) Taliansko tvrdilo, že podľa článku 1 písm. g) vyhlášky ministerstva zo 14. novembra 1994 boli plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme poverené všetky talianske prístavné orgány. Komisia preto posúdi, či sú splnené všetky štyri kritériá stanovené v rozsudku vo veci Altmark.

| (129) | Keďže podľa judikatúry (46) je prvá podmienka stanovená v rozsudku vo veci Altmark určená na zabezpečenie transparentnosti a právnej istoty, vyžaduje sa splnenie najmenej dvoch kritérií: i) podnik musí byť skutočne poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a ii) povaha, trvanie a rozsah týchto záväzkov musia byť jednoznačne vymedzené. Ak takéto objektívne kritériá nie sú jednoznačne stanovené, nie je možné overiť, či sa na konkrétnu činnosť môže vzťahovať koncepcia služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Tieto dve minimálne kritériá sa musia dôsledne uplatňovať a nevzťahuje sa na ne široký priestor na voľné uváženie členských štátov. Komisia preto dôsledne kontroluje ich plnenie a v tomto štádiu neuplatňuje kontrolu zjavnej chyby. Kontrola zjavnej chyby sa uplatňuje až v nasledujúcom štádiu s cieľom kontrolovať, či sú skutočne stanovené a jednoznačne vymedzené služby a záväzky vhodné na označenie ako služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Až v tomto ďalšom štádiu môže byť relevantná existencia zlyhania trhu. |
| --- | --- |

(129)

Keďže podľa judikatúry (46) je prvá podmienka stanovená v rozsudku vo veci Altmark určená na zabezpečenie transparentnosti a právnej istoty, vyžaduje sa splnenie najmenej dvoch kritérií: i) podnik musí byť skutočne poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a ii) povaha, trvanie a rozsah týchto záväzkov musia byť jednoznačne vymedzené. Ak takéto objektívne kritériá nie sú jednoznačne stanovené, nie je možné overiť, či sa na konkrétnu činnosť môže vzťahovať koncepcia služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Tieto dve minimálne kritériá sa musia dôsledne uplatňovať a nevzťahuje sa na ne široký priestor na voľné uváženie členských štátov. Komisia preto dôsledne kontroluje ich plnenie a v tomto štádiu neuplatňuje kontrolu zjavnej chyby. Kontrola zjavnej chyby sa uplatňuje až v nasledujúcom štádiu s cieľom kontrolovať, či sú skutočne stanovené a jednoznačne vymedzené služby a záväzky vhodné na označenie ako služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Až v tomto ďalšom štádiu môže byť relevantná existencia zlyhania trhu.

46

| (130) | V tomto prípade povaha, trvanie a rozsah záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktorými bol údajne poverený prístavný orgán mesta Neapol, neboli jednoznačne vymedzené. V rozpore s tvrdením talianskych orgánov (pozri odôvodnenie 63) sú vo vnútroštátnom práve [článok 1 písm. g) vyhlášky ministerstva zo 14. novembra 1994] opísané iba veľmi všeobecné podmienky záväzkov, ktorých plnením boli poverené všetky talianske prístavné orgány a ktoré spočívajú v správe suchých dokov [„gestione di [...] bacini di carenaggio per il settore industriale“] bez ďalších špecifikácií. V článku 1 písm. g) nie je vôbec vymedzené trvanie údajných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. V takto všeobecne formulovanom ustanovení navyše nie je nijako jednoznačne vymedzená povaha a rozsah záväzkov. |
| --- | --- |

(130)

V tomto prípade povaha, trvanie a rozsah záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktorými bol údajne poverený prístavný orgán mesta Neapol, neboli jednoznačne vymedzené. V rozpore s tvrdením talianskych orgánov (pozri odôvodnenie 63) sú vo vnútroštátnom práve [článok 1 písm. g) vyhlášky ministerstva zo 14. novembra 1994] opísané iba veľmi všeobecné podmienky záväzkov, ktorých plnením boli poverené všetky talianske prístavné orgány a ktoré spočívajú v správe suchých dokov [„gestione di [...] bacini di carenaggio per il settore industriale“] bez ďalších špecifikácií. V článku 1 písm. g) nie je vôbec vymedzené trvanie údajných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. V takto všeobecne formulovanom ustanovení navyše nie je nijako jednoznačne vymedzená povaha a rozsah záväzkov.

gestione di [...] bacini di carenaggio per il settore industriale

| (131) | V každom prípade, pokiaľ ide o to, či sú údajné záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme vhodné na označenie za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, Komisia zistila, že talianske orgány urobili zjavnú chybu. Talianske orgány neposkytli dôkaz, ktorý by preukázal, že prístavný orgán mesta Neapol prenajímaním zariadení na opravu lodí za protihodnotu vykonáva činnosť, ktorá nie je dostupná na trhu za porovnateľných podmienok ceny, kvality, kontinuity a prístupu k službám. Komisia zastáva názor, že existencia (alebo možnosť vybudovania) ďalších suchých dokov a plávajúcich dokov rovnakej veľkosti v neapolskom prístave a ďalších susediacich prístavoch môže vylúčiť označenie správy konkrétneho suchého doku prístavným orgánom za službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Okrem toho dotované zariadenia neposkytujú žiadny všeobecný prospech spoločnosti, ale skôr iba služby lodným opravárenským spoločnostiam v oblasti Neapola (47). Vo veci Enirisorse (48) Súdny dvor potvrdil, že prevádzka akéhokoľvek obchodného prístavu nepredstavuje automaticky poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Komisia preto zastáva názor, že hospodárske služby, ktoré poskytuje prístavný orgán mesta Neapol, nevykazujú žiadne osobitné charakteristiky v porovnaní s prenajímaním zariadení na opravu lodí na trhu (49) a neriešia žiadne zlyhanie trhu. |
| --- | --- |

(131)

V každom prípade, pokiaľ ide o to, či sú údajné záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme vhodné na označenie za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, Komisia zistila, že talianske orgány urobili zjavnú chybu. Talianske orgány neposkytli dôkaz, ktorý by preukázal, že prístavný orgán mesta Neapol prenajímaním zariadení na opravu lodí za protihodnotu vykonáva činnosť, ktorá nie je dostupná na trhu za porovnateľných podmienok ceny, kvality, kontinuity a prístupu k službám. Komisia zastáva názor, že existencia (alebo možnosť vybudovania) ďalších suchých dokov a plávajúcich dokov rovnakej veľkosti v neapolskom prístave a ďalších susediacich prístavoch môže vylúčiť označenie správy konkrétneho suchého doku prístavným orgánom za službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Okrem toho dotované zariadenia neposkytujú žiadny všeobecný prospech spoločnosti, ale skôr iba služby lodným opravárenským spoločnostiam v oblasti Neapola (47). Vo veci Enirisorse (48) Súdny dvor potvrdil, že prevádzka akéhokoľvek obchodného prístavu nepredstavuje automaticky poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Komisia preto zastáva názor, že hospodárske služby, ktoré poskytuje prístavný orgán mesta Neapol, nevykazujú žiadne osobitné charakteristiky v porovnaní s prenajímaním zariadení na opravu lodí na trhu (49) a neriešia žiadne zlyhanie trhu.

47

48

49

| (132) | Pokiaľ ide o druhú a tretiu podmienku stanovenú v rozsudku vo veci Altmark, Komisia zaznamenala nasledujúce skutočnosti. Vyhláška ministerstva zo 14. novembra 1994 neobsahuje žiadnu kvantifikáciu ani žiadne objektívne a transparentné parametre na výpočet náhrady za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktoré údajne vykonáva prístavný orgán mesta Neapol. Ani v aktoch o poskytovaní prostriedkov (pozri odôvodnenie 125) nie je ďalej konkretizovaná náhrada za údajné plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(132)

Pokiaľ ide o druhú a tretiu podmienku stanovenú v rozsudku vo veci Altmark, Komisia zaznamenala nasledujúce skutočnosti. Vyhláška ministerstva zo 14. novembra 1994 neobsahuje žiadnu kvantifikáciu ani žiadne objektívne a transparentné parametre na výpočet náhrady za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktoré údajne vykonáva prístavný orgán mesta Neapol. Ani v aktoch o poskytovaní prostriedkov (pozri odôvodnenie 125) nie je ďalej konkretizovaná náhrada za údajné plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme.

| (133) | Preto nie je možné určiť, či niektorá poskytnutá náhrada nepresahuje sumu nevyhnutnú na úhradu príslušných nákladov, ktoré vznikli pri údajnom plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, vrátane primeraného zisku. |
| --- | --- |

(133)

Preto nie je možné určiť, či niektorá poskytnutá náhrada nepresahuje sumu nevyhnutnú na úhradu príslušných nákladov, ktoré vznikli pri údajnom plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, vrátane primeraného zisku.

| (134) | Pokiaľ ide o štvrtú podmienku stanovenú v rozsudku vo veci Altmark, Komisia poznamenáva, že podľa Talianska prístavný orgán mesta Neapol v súlade s talianskym právom nebol a nemôže byť poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme prostredníctvom postupu verejného obstarávania (pozri odôvodnenie 66). |
| --- | --- |

(134)

Pokiaľ ide o štvrtú podmienku stanovenú v rozsudku vo veci Altmark, Komisia poznamenáva, že podľa Talianska prístavný orgán mesta Neapol v súlade s talianskym právom nebol a nemôže byť poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme prostredníctvom postupu verejného obstarávania (pozri odôvodnenie 66).

| (135) | Ak sa podľa rozsudku vo veci Altmark výber podniku povereného plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme neuskutoční prostredníctvom postupu verejného obstarávania s cieľom vybrať uchádzača schopného poskytnúť tieto služby komunite s najnižšími nákladmi, výška potrebnej náhrady sa musí určiť na základe analýzy nákladov, ktoré by typický podnik, dobre riadený a primerane vybavený prostriedkami na plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, vynaložil pri plnení týchto záväzkov, pri zohľadnení príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov. |
| --- | --- |

(135)

Ak sa podľa rozsudku vo veci Altmark výber podniku povereného plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme neuskutoční prostredníctvom postupu verejného obstarávania s cieľom vybrať uchádzača schopného poskytnúť tieto služby komunite s najnižšími nákladmi, výška potrebnej náhrady sa musí určiť na základe analýzy nákladov, ktoré by typický podnik, dobre riadený a primerane vybavený prostriedkami na plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, vynaložil pri plnení týchto záväzkov, pri zohľadnení príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov.

| (136) | Talianske orgány neposkytli žiadnu komplexnú analýzu nákladov takého podniku, ktorý je primerane vybavený prostriedkami na plnenie údajných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Nenaznačili ani, že taká analýza bola vykonaná na účely stanovenia metodiky na výpočet náhrady. |
| --- | --- |

(136)

Talianske orgány neposkytli žiadnu komplexnú analýzu nákladov takého podniku, ktorý je primerane vybavený prostriedkami na plnenie údajných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Nenaznačili ani, že taká analýza bola vykonaná na účely stanovenia metodiky na výpočet náhrady.

| (137) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že štyri podmienky nie sú kumulatívne splnené, a teda príslušné opatrenia znamenajú hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(137)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že štyri podmienky nie sú kumulatívne splnené, a teda príslušné opatrenia znamenajú hospodársku výhodu.

5.1.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (138) | Keď podľa ustálenej judikatúry finančná podpora poskytnutá členským štátom posilní pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi, ktoré predstavujú konkurenciu v rámci Únie, má to prinajmenšom potenciálny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a na hospodársku súťaž (50). |
| --- | --- |

(138)

Keď podľa ustálenej judikatúry finančná podpora poskytnutá členským štátom posilní pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi, ktoré predstavujú konkurenciu v rámci Únie, má to prinajmenšom potenciálny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a na hospodársku súťaž (50).

50

| (139) | Komisia pripomína argumenty Talianska, že podľa vnútroštátneho práva je správa prístavov súčasťou verejnoprávneho poslania a prístavné orgány nepôsobia v odvetví, ktoré je liberalizované a otvorené hospodárskej súťaži a obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(139)

Komisia pripomína argumenty Talianska, že podľa vnútroštátneho práva je správa prístavov súčasťou verejnoprávneho poslania a prístavné orgány nepôsobia v odvetví, ktoré je liberalizované a otvorené hospodárskej súťaži a obchodu medzi členskými štátmi.

| (140) | Ako je uvedené v odôvodneniach 118 a 119, tento investičný projekt rekonštrukcie suchých dokov na primerané podmienky umožní prístavnému orgánu mesta Neapol pokračovať v hospodárskej činnosti prenajímania suchých dokov, a tým zlepšiť svoje konkurenčné postavenie. Aj keď je prístavný orgán mesta Neapol aktívny na hornom trhu prenajímania infraštruktúry na stavbu lodí a opravu lodí, skutočnosť, že taká infraštruktúra je dotovaná a potom používaná na poskytovanie služieb pri stavbe lodí a oprave lodí na odberateľskej úrovni, narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod na úrovni EÚ. Dôvodom je, že odvetvie stavby lodí a opravy lodí je otvorené hospodárskej súťaži a obchodu na úrovni Únie. Z toho dôvodu odvetvové predpisy platné pre stavbu lodí vytvárajú rámec možnej verejnej intervencie v týchto zariadeniach (51). Prístavný orgán mesta Neapol si navyše konkuruje s inými správcami, ktorí môžu prenajímať infraštruktúru na stavbu lodí a opravu lodí v Únii, a teda pôsobí na trhu, ktorý je otvorený hospodárskej súťaži a obchodu na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(140)

Ako je uvedené v odôvodneniach 118 a 119, tento investičný projekt rekonštrukcie suchých dokov na primerané podmienky umožní prístavnému orgánu mesta Neapol pokračovať v hospodárskej činnosti prenajímania suchých dokov, a tým zlepšiť svoje konkurenčné postavenie. Aj keď je prístavný orgán mesta Neapol aktívny na hornom trhu prenajímania infraštruktúry na stavbu lodí a opravu lodí, skutočnosť, že taká infraštruktúra je dotovaná a potom používaná na poskytovanie služieb pri stavbe lodí a oprave lodí na odberateľskej úrovni, narúša hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod na úrovni EÚ. Dôvodom je, že odvetvie stavby lodí a opravy lodí je otvorené hospodárskej súťaži a obchodu na úrovni Únie. Z toho dôvodu odvetvové predpisy platné pre stavbu lodí vytvárajú rámec možnej verejnej intervencie v týchto zariadeniach (51). Prístavný orgán mesta Neapol si navyše konkuruje s inými správcami, ktorí môžu prenajímať infraštruktúru na stavbu lodí a opravu lodí v Únii, a teda pôsobí na trhu, ktorý je otvorený hospodárskej súťaži a obchodu na úrovni Únie.

51

| (141) | Komisia preto dospela k záveru, že dané opatrenia môžu narúšať hospodársku sút'až a ovplyvňovať obchod v rámci Únie. |
| --- | --- |

(141)

Komisia preto dospela k záveru, že dané opatrenia môžu narúšať hospodársku sút'až a ovplyvňovať obchod v rámci Únie.

5.1.6.   O údajnom porušení článku 345 ZFEÚ

O údajnom porušení článku 345 ZFEÚ

| (142) | Talianske orgány tvrdia, že považovať opatrenia za štátnu pomoc by bolo porušením článku 345 ZFEÚ, v ktorom je stanovená zásada neutrality medzi súkromnými a verejnými subjektmi. Súkromný vlastník môže do zariadení na opravu lodí investovať podľa svojho uváženia, zatiaľ čo investície štátu do vlastnej infraštruktúry budú vždy štátnou pomocou. |
| --- | --- |

(142)

Talianske orgány tvrdia, že považovať opatrenia za štátnu pomoc by bolo porušením článku 345 ZFEÚ, v ktorom je stanovená zásada neutrality medzi súkromnými a verejnými subjektmi. Súkromný vlastník môže do zariadení na opravu lodí investovať podľa svojho uváženia, zatiaľ čo investície štátu do vlastnej infraštruktúry budú vždy štátnou pomocou.

| (143) | Komisia poznamenáva, že právny poriadok Únie je neutrálny, pokiaľ ide o systém vlastníctva majetku, a v žiadnom prípade neovplyvňuje právo členských štátov, aby konali ako hospodárske subjekty. Keď však orgány verejnej moci priamo alebo nepriamo vykonávajú hospodárske činnosti v akejkoľvek podobe (52), platia pre ne pravidlá Únie v oblasti štátnej pomoci. Hospodárske činnosti vykonávané verejnými subjektmi (vrátane verejných podnikov) neposkytujú výhodu protistrane, a preto nepredstavujú pomoc, ak sa vykonávajú v súlade s bežnými trhovými podmienkami (53). |
| --- | --- |

(143)

Komisia poznamenáva, že právny poriadok Únie je neutrálny, pokiaľ ide o systém vlastníctva majetku, a v žiadnom prípade neovplyvňuje právo členských štátov, aby konali ako hospodárske subjekty. Keď však orgány verejnej moci priamo alebo nepriamo vykonávajú hospodárske činnosti v akejkoľvek podobe (52), platia pre ne pravidlá Únie v oblasti štátnej pomoci. Hospodárske činnosti vykonávané verejnými subjektmi (vrátane verejných podnikov) neposkytujú výhodu protistrane, a preto nepredstavujú pomoc, ak sa vykonávajú v súlade s bežnými trhovými podmienkami (53).

52

53

| (144) | Komisia zistila, že poskytnutím štátnych finančných prostriedkov prístavnému orgánu mesta Neapol taliansky štát nevykonal investíciu v súlade so „zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve“. Po prvé sa táto zásada neuplatňuje v situácii, keď subjekt verejného sektora vystupuje ako organizujúci a prideľujúci verejnoprávny orgán. Uplatniteľnosť tejto zásady je nevyhnutne vylúčená, keďže členský štát pri organizovaní a prideľovaní údajných služieb vo verejnom záujme zákonite koná ako subjekt verejného sektora (54). Po druhé, aj keby bola zásada súkromného investora v trhovom hospodárstve uplatniteľná, Komisia zastáva názor, že súkromný prevádzkovateľ v rovnakom odvetví by si vypracoval podnikateľský plán ex ante a vykonal investíciu iba v prípade, že by to bolo ziskové na tomto základe. Iné okolnosti (napr. vylepšovanie imidžu, ako uviedlo Taliansko, pozri odôvodnenie 69) by sa mohli výnimočne zohľadňovať pri analýze ziskovosti, museli by však byť podložené objektívnymi dôkazmi, ktoré Taliansko neposkytlo. |
| --- | --- |

(144)

Komisia zistila, že poskytnutím štátnych finančných prostriedkov prístavnému orgánu mesta Neapol taliansky štát nevykonal investíciu v súlade so „zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve“. Po prvé sa táto zásada neuplatňuje v situácii, keď subjekt verejného sektora vystupuje ako organizujúci a prideľujúci verejnoprávny orgán. Uplatniteľnosť tejto zásady je nevyhnutne vylúčená, keďže členský štát pri organizovaní a prideľovaní údajných služieb vo verejnom záujme zákonite koná ako subjekt verejného sektora (54). Po druhé, aj keby bola zásada súkromného investora v trhovom hospodárstve uplatniteľná, Komisia zastáva názor, že súkromný prevádzkovateľ v rovnakom odvetví by si vypracoval podnikateľský plán ex ante a vykonal investíciu iba v prípade, že by to bolo ziskové na tomto základe. Iné okolnosti (napr. vylepšovanie imidžu, ako uviedlo Taliansko, pozri odôvodnenie 69) by sa mohli výnimočne zohľadňovať pri analýze ziskovosti, museli by však byť podložené objektívnymi dôkazmi, ktoré Taliansko neposkytlo.

54

ex ante

| (145) | Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, talianske orgány predložili finančnú analýzu založenú na likvidnej medzere vypočítanej ako rozdiel medzi diskontovanou hodnotou očakávaného prevádzkového zisku z investície a diskontovanými investičnými nákladmi projektu. Výsledky tohto výpočtu ukazujú, že počas referenčného obdobia 25 rokov má projekt zápornú finančnú čistú súčasnú hodnotu 44 274 286,68 EUR. |
| --- | --- |

(145)

Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, talianske orgány predložili finančnú analýzu založenú na likvidnej medzere vypočítanej ako rozdiel medzi diskontovanou hodnotou očakávaného prevádzkového zisku z investície a diskontovanými investičnými nákladmi projektu. Výsledky tohto výpočtu ukazujú, že počas referenčného obdobia 25 rokov má projekt zápornú finančnú čistú súčasnú hodnotu 44 274 286,68 EUR.

| (146) | Komisia preto zastáva názor, že označenie opatrení za štátnu pomoc by nebolo porušením článku 345 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(146)

Komisia preto zastáva názor, že označenie opatrení za štátnu pomoc by nebolo porušením článku 345 ZFEÚ.

5.1.7.   Označenie opatrení za existujúcu pomoc

Označenie opatrení za existujúcu pomoc

| (147) | Taliansko tvrdí, že predmetné opatrenia predstavujú existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) bod v) procesného nariadenia, kde sa existujúca pomoc vymedzuje ako „pomoc, ktorá sa považuje za existujúcu pomoc, pretože možno stanoviť, že v čase, keď bola zavedená, nepredstavovala pomoc a následne sa stala pomocou v dôsledku vývoja vnútorného trhu a bez toho, aby ju členský štát upravoval.“ V článku 1 písm. b) bod v) sa ďalej uvádza: „pokiaľ sa určité opatrenia stanú pomocou po liberalizácii činnosti podľa práva Únie, tieto opatrenia sa nepovažujú za existujúcu pomoc po dátume stanovenom pre liberalizáciu“. |
| --- | --- |

(147)

Taliansko tvrdí, že predmetné opatrenia predstavujú existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) bod v) procesného nariadenia, kde sa existujúca pomoc vymedzuje ako „pomoc, ktorá sa považuje za existujúcu pomoc, pretože možno stanoviť, že v čase, keď bola zavedená, nepredstavovala pomoc a následne sa stala pomocou v dôsledku vývoja vnútorného trhu a bez toho, aby ju členský štát upravoval.“ V článku 1 písm. b) bod v) sa ďalej uvádza: „pokiaľ sa určité opatrenia stanú pomocou po liberalizácii činnosti podľa práva Únie, tieto opatrenia sa nepovažujú za existujúcu pomoc po dátume stanovenom pre liberalizáciu“.

pomoc, ktorá sa považuje za existujúcu pomoc, pretože možno stanoviť, že v čase, keď bola zavedená, nepredstavovala pomoc a následne sa stala pomocou v dôsledku vývoja vnútorného trhu a bez toho, aby ju členský štát upravoval.

pokiaľ sa určité opatrenia stanú pomocou po liberalizácii činnosti podľa práva Únie, tieto opatrenia sa nepovažujú za existujúcu pomoc po dátume stanovenom pre liberalizáciu

| (148) | Komisia zastáva názor, že danú pomoc nie je možné považovať za existujúcu pomoc, keďže štátna podpora zariadení na stavbu lodí a opravu lodí sa vždy považovala za štátnu pomoc, aj pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle (55). |
| --- | --- |

(148)

Komisia zastáva názor, že danú pomoc nie je možné považovať za existujúcu pomoc, keďže štátna podpora zariadení na stavbu lodí a opravu lodí sa vždy považovala za štátnu pomoc, aj pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle (55).

55

| (149) | Komisia pripomína argumenty Talianska, že rozhodnutie 94/374/ES o zákone regiónu Sicília (citované v rozhodnutí o začatí konania, pozri odôvodnenie 74) nepodporuje záver, že opatrenia verejnej podpory zariadení na opravu lodí v suchom doku patria do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Komisia konštatuje, že v tomto rozhodnutí sa jednoznačne rozlišuje medzi verejnou podporou poskytovanou subjektu zodpovednému za správu prístavu (čo sa nepovažovalo za štátnu pomoc) a verejnou podporou poskytovanou tomu istému verejnému subjektu na údržbárske práce v suchom doku (čo sa považovalo za štátnu pomoc). V každom prípade je štátna pomoc objektívnym pojmom, ktorý ovplyvňuje iba skutočnosť, či štátne opatrenie poskytuje výhodu jednému alebo viacerým konkrétnym podnikom, zatiaľ čo rozhodovacia prax Komisie tento objektívny pojem neovplyvňuje (56). |
| --- | --- |

(149)

Komisia pripomína argumenty Talianska, že rozhodnutie 94/374/ES o zákone regiónu Sicília (citované v rozhodnutí o začatí konania, pozri odôvodnenie 74) nepodporuje záver, že opatrenia verejnej podpory zariadení na opravu lodí v suchom doku patria do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Komisia konštatuje, že v tomto rozhodnutí sa jednoznačne rozlišuje medzi verejnou podporou poskytovanou subjektu zodpovednému za správu prístavu (čo sa nepovažovalo za štátnu pomoc) a verejnou podporou poskytovanou tomu istému verejnému subjektu na údržbárske práce v suchom doku (čo sa považovalo za štátnu pomoc). V každom prípade je štátna pomoc objektívnym pojmom, ktorý ovplyvňuje iba skutočnosť, či štátne opatrenie poskytuje výhodu jednému alebo viacerým konkrétnym podnikom, zatiaľ čo rozhodovacia prax Komisie tento objektívny pojem neovplyvňuje (56).

56

| (150) | Komisia preto znovu opakuje svoj záver, že príslušné opatrenia predstavovali štátnu pomoc aj pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle. |
| --- | --- |

(150)

Komisia preto znovu opakuje svoj záver, že príslušné opatrenia predstavovali štátnu pomoc aj pred rozsudkom vo veci Lipsko/Halle.

5.2.   Existencia pomoci spoločnosti CAMED

Existencia pomoci spoločnosti CAMED

| (151) | Keďže prístavný orgán mesta Neapol dostal a bude dostávať verejnú podporu na financovanie intervencií dohodnutých so spoločnosťou CAMED, spoločnosť CAMED nemusela hradiť všetky investičné náklady ako každý iný súkromný prevádzkovateľ zariadení na opravu lodí na trhu. Komisia konštatuje, že poskytnutím suchých dokov spoločnosti CAMED za poplatky nižšie než trhové Taliansko poskytlo spoločnosti CAMED selektívnu hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(151)

Keďže prístavný orgán mesta Neapol dostal a bude dostávať verejnú podporu na financovanie intervencií dohodnutých so spoločnosťou CAMED, spoločnosť CAMED nemusela hradiť všetky investičné náklady ako každý iný súkromný prevádzkovateľ zariadení na opravu lodí na trhu. Komisia konštatuje, že poskytnutím suchých dokov spoločnosti CAMED za poplatky nižšie než trhové Taliansko poskytlo spoločnosti CAMED selektívnu hospodársku výhodu.

5.2.1.   Pripísateľnosť a štátne prostriedky

Pripísateľnosť a štátne prostriedky

| (152) | Keďže prístavný orgán mesta Neapol je verejný subjekt, ktorý tvorí súčasť štátnej správy (aj keď sa považuje za subjekt konajúci ako súkromný podnik, pozri odôvodnenie 118), Komisia konštatuje, že opatrenia je možné pripísať štátu. V prípadoch, keď subjekt verejného sektora poskytuje pomoc príjemcovi, tento prevod je možné pripísať štátu, aj keď je daný subjekt právne autonómny vo vzťahu k iným subjektom verejného sektora. |
| --- | --- |

(152)

Keďže prístavný orgán mesta Neapol je verejný subjekt, ktorý tvorí súčasť štátnej správy (aj keď sa považuje za subjekt konajúci ako súkromný podnik, pozri odôvodnenie 118), Komisia konštatuje, že opatrenia je možné pripísať štátu. V prípadoch, keď subjekt verejného sektora poskytuje pomoc príjemcovi, tento prevod je možné pripísať štátu, aj keď je daný subjekt právne autonómny vo vzťahu k iným subjektom verejného sektora.

| (153) | Štátne prostriedky zahŕňajú všetky prostriedky verejného sektora vrátane prostriedkov vnútroštátnych (decentralizovaných, federatívnych, regionálnych alebo iných) subjektov. Okrem toho, zrieknutie sa príjmov, ktoré by inak boli vyplatené štátu, predstavuje prevod štátnych prostriedkov. Ak subjekty verejného sektora poskytujú tovary alebo služby za cenu nižšiu ako trhová cena, znamená to zrieknutie sa štátnych prostriedkov (ako aj poskytovanie výhody). |
| --- | --- |

(153)

Štátne prostriedky zahŕňajú všetky prostriedky verejného sektora vrátane prostriedkov vnútroštátnych (decentralizovaných, federatívnych, regionálnych alebo iných) subjektov. Okrem toho, zrieknutie sa príjmov, ktoré by inak boli vyplatené štátu, predstavuje prevod štátnych prostriedkov. Ak subjekty verejného sektora poskytujú tovary alebo služby za cenu nižšiu ako trhová cena, znamená to zrieknutie sa štátnych prostriedkov (ako aj poskytovanie výhody).

| (154) | Komisia preto konštatuje, že prístavný orgán mesta Neapol sa poskytnutím suchých dokov spoločnosti CAMED za poplatky nižšie než trhové zriekol štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(154)

Komisia preto konštatuje, že prístavný orgán mesta Neapol sa poskytnutím suchých dokov spoločnosti CAMED za poplatky nižšie než trhové zriekol štátnych prostriedkov.

5.2.2.   Selektívnosť

Selektívnosť

| (155) | Aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne v tom, že zvýhodňuje iba určité podniky a/alebo výrobu určitých tovarov. Taliansko tvrdí, že opatrenia majú všeobecný, prierezový rozsah pôsobnosti, pretože v súlade s verejným modelom, podľa ktorého sa v rámci talianskej legislatívy organizuje odvetvie prístavov, všetky podniky (nielen spoločnosť CAMED), ktoré pôsobia v priestoroch všetkých talianskych prístavov (nielen v neapolskom) a vo všetkých hospodárskych odvetviach (nielen v odvetví stavby lodí), „využívali výhody“„pomoci“, ktorá je rovnaká ako pomoc údajne využívaná spoločnosťou CAMED. Komisia nesúhlasí s týmto posúdením z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(155)

Aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne v tom, že zvýhodňuje iba určité podniky a/alebo výrobu určitých tovarov. Taliansko tvrdí, že opatrenia majú všeobecný, prierezový rozsah pôsobnosti, pretože v súlade s verejným modelom, podľa ktorého sa v rámci talianskej legislatívy organizuje odvetvie prístavov, všetky podniky (nielen spoločnosť CAMED), ktoré pôsobia v priestoroch všetkých talianskych prístavov (nielen v neapolskom) a vo všetkých hospodárskych odvetviach (nielen v odvetví stavby lodí), „využívali výhody“„pomoci“, ktorá je rovnaká ako pomoc údajne využívaná spoločnosťou CAMED. Komisia nesúhlasí s týmto posúdením z nasledujúcich dôvodov.

| (156) | Po prvé, keďže koncesná zmluva bola podpísaná konkrétne so spoločnosťou CAMED, výhoda bola zrejme poskytnutá spoločnosti CAMED selektívne. V prípade opatrení individuálnej pomoci existencia hospodárskej výhody vedie k predpokladu, že opatrenia sú selektívne (57). Po druhé sú v každom prípade opatrenia selektívne preto, že zvýhodňujú spoločnosť CAMED v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Ako bolo ukázané v oddiele 5.2.3 tohto rozhodnutia, spoločnosť CAMED môže prevádzkovať zariadenia na stavbu lodí a opravu lodí v neapolskom prístave a platiť pritom iba malú časť ich nákladov. Naproti tomu iné lodenice (v iných prístavoch alebo mimo priestoru prístavov) prevádzkujúce zariadenia, ktoré nie sú vo vlastníctve štátu, a teda sú mimo rozsahu pôsobnosti vyhlášky ministerstva č. 595/1995, musia v zásade znášať plné náklady na prípravu vlastného zariadenia na stavbu a opravu lodí, ktoré prevádzkujú s cieľom poskytovať príslušné služby. Komisia napokon poznamenáva, že opatrenia sú selektívne aj preto, že zvýhodňujú prevádzkovateľa zariadení na stavbu a opravu lodí v porovnaní so prevádzkovateľmi zariadení na výrobu alebo opravu v iných odvetviach hospodárstva. Tí sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, keďže takisto vykonávajú svoju hospodársku činnosť na základe zariadení na výrobu alebo opravu, ktoré prevádzkujú. Na rozdiel od spoločnosti CAMED však musia vykonávať svoju hospodársku činnosť bez využívania výhody prenájmu svojich zariadení za nižšie ceny, než sú ich náklady. |
| --- | --- |

(156)

Po prvé, keďže koncesná zmluva bola podpísaná konkrétne so spoločnosťou CAMED, výhoda bola zrejme poskytnutá spoločnosti CAMED selektívne. V prípade opatrení individuálnej pomoci existencia hospodárskej výhody vedie k predpokladu, že opatrenia sú selektívne (57). Po druhé sú v každom prípade opatrenia selektívne preto, že zvýhodňujú spoločnosť CAMED v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Ako bolo ukázané v oddiele 5.2.3 tohto rozhodnutia, spoločnosť CAMED môže prevádzkovať zariadenia na stavbu lodí a opravu lodí v neapolskom prístave a platiť pritom iba malú časť ich nákladov. Naproti tomu iné lodenice (v iných prístavoch alebo mimo priestoru prístavov) prevádzkujúce zariadenia, ktoré nie sú vo vlastníctve štátu, a teda sú mimo rozsahu pôsobnosti vyhlášky ministerstva č. 595/1995, musia v zásade znášať plné náklady na prípravu vlastného zariadenia na stavbu a opravu lodí, ktoré prevádzkujú s cieľom poskytovať príslušné služby. Komisia napokon poznamenáva, že opatrenia sú selektívne aj preto, že zvýhodňujú prevádzkovateľa zariadení na stavbu a opravu lodí v porovnaní so prevádzkovateľmi zariadení na výrobu alebo opravu v iných odvetviach hospodárstva. Tí sú v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii, keďže takisto vykonávajú svoju hospodársku činnosť na základe zariadení na výrobu alebo opravu, ktoré prevádzkujú. Na rozdiel od spoločnosti CAMED však musia vykonávať svoju hospodársku činnosť bez využívania výhody prenájmu svojich zariadení za nižšie ceny, než sú ich náklady.

57

5.2.3.   Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (157) | Pokiaľ ide o spoločnosť CAMED, Komisia poznamenáva, že koncesia nebola udelená na základe otvoreného verejného obstarávania, ale skôr odlišným druhom postupu, keď ostatní prevádzkovatelia mohli predkladať svoje pripomienky alebo alternatívne návrhy k individuálnej žiadosti o koncesiu (druh „námietkového konania“, pozri odôvodnenie 15). |
| --- | --- |

(157)

Pokiaľ ide o spoločnosť CAMED, Komisia poznamenáva, že koncesia nebola udelená na základe otvoreného verejného obstarávania, ale skôr odlišným druhom postupu, keď ostatní prevádzkovatelia mohli predkladať svoje pripomienky alebo alternatívne návrhy k individuálnej žiadosti o koncesiu (druh „námietkového konania“, pozri odôvodnenie 15).

| (158) | Komisia ďalej poznamenáva, že poplatok, ktorý spoločnosť CAMED platí na základe koncesie z roku 2004, nezodpovedá poplatkom zlučiteľným so situáciou na trhu. Poplatok za využívanie pôdy, ktorý platí spoločnosť CAMED prístavnému orgánu mesta Neapol, sa vypočítava na základe fixných právnych parametrov a dosahuje priemernú hodnotu približne 140 201,29 EUR ročne, čo by za celé obdobie platnosti koncesie, 30 rokov, predstavovalo približne 4,2 milióna EUR (58). Tento poplatok je určený podľa vyhlášky č. 595 z 15. novembra 1995 a predstavuje počet metrov štvorcových verejnej plochy, na ktorú sa vzťahuje koncesia, vynásobený jednotkovou sumou v eurách, ktorá sa každoročne zvyšuje na základe koeficientu vyjadreného v percentách. Jednotková suma v eurách sa mení podľa činností, na ktoré sa vzťahuje koncesia. Medzi činnosťami uvedenými v danej vyhláške sú „činnosti lodenice“ (t. j. opravy lodí/prestavby lodí). Činnosť správy suchých dokov, ktorou bola takisto poverená spoločnosť CAMED na základe koncesie, sa v tejto vyhláške neuvádza. |
| --- | --- |

(158)

Komisia ďalej poznamenáva, že poplatok, ktorý spoločnosť CAMED platí na základe koncesie z roku 2004, nezodpovedá poplatkom zlučiteľným so situáciou na trhu. Poplatok za využívanie pôdy, ktorý platí spoločnosť CAMED prístavnému orgánu mesta Neapol, sa vypočítava na základe fixných právnych parametrov a dosahuje priemernú hodnotu približne 140 201,29 EUR ročne, čo by za celé obdobie platnosti koncesie, 30 rokov, predstavovalo približne 4,2 milióna EUR (58). Tento poplatok je určený podľa vyhlášky č. 595 z 15. novembra 1995 a predstavuje počet metrov štvorcových verejnej plochy, na ktorú sa vzťahuje koncesia, vynásobený jednotkovou sumou v eurách, ktorá sa každoročne zvyšuje na základe koeficientu vyjadreného v percentách. Jednotková suma v eurách sa mení podľa činností, na ktoré sa vzťahuje koncesia. Medzi činnosťami uvedenými v danej vyhláške sú „činnosti lodenice“ (t. j. opravy lodí/prestavby lodí). Činnosť správy suchých dokov, ktorou bola takisto poverená spoločnosť CAMED na základe koncesie, sa v tejto vyhláške neuvádza.

58

| (159) | Komisia zastáva názor, že poplatok určený uvedenou metódou je iba protiplnením za využívanie majetku vo vlastníctve štátu a nezohľadňuje skutočný predmet a výslednú hospodársku hodnotu koncesie. V poplatku sa konkrétne nezohľadňuje skutočnosť, že koncesia umožňuje spoločnosti CAMED vykonávať nielen činnosti opravy lodí, ale aj výhradnú správu suchých dokov vo vlastníctve štátu. To umožňuje spoločnosti CAMED vyberať poplatky od iných prevádzkovateľov prístavu, ktorí chcú vykonávať opravné práce v týchto dokoch (59). |
| --- | --- |

(159)

Komisia zastáva názor, že poplatok určený uvedenou metódou je iba protiplnením za využívanie majetku vo vlastníctve štátu a nezohľadňuje skutočný predmet a výslednú hospodársku hodnotu koncesie. V poplatku sa konkrétne nezohľadňuje skutočnosť, že koncesia umožňuje spoločnosti CAMED vykonávať nielen činnosti opravy lodí, ale aj výhradnú správu suchých dokov vo vlastníctve štátu. To umožňuje spoločnosti CAMED vyberať poplatky od iných prevádzkovateľov prístavu, ktorí chcú vykonávať opravné práce v týchto dokoch (59).

59

| (160) | Komisia ďalej poznamenáva, že podľa koncesie z roku 2004 sa spoločnosť CAMED zaviazala realizovať investície vo výške 24 610 420 EUR. Podľa talianskych orgánov a podľa spoločnosti CAMED dosiahol program investícií spoločnosti CAMED v skutočnosti hodnotu 42 541 495 EUR (pozri odôvodnenia 80 a 100). |
| --- | --- |

(160)

Komisia ďalej poznamenáva, že podľa koncesie z roku 2004 sa spoločnosť CAMED zaviazala realizovať investície vo výške 24 610 420 EUR. Podľa talianskych orgánov a podľa spoločnosti CAMED dosiahol program investícií spoločnosti CAMED v skutočnosti hodnotu 42 541 495 EUR (pozri odôvodnenia 80 a 100).

| (161) | Komisia dospela k záveru, že spoločnosť CAMED ako správca a prevádzkovateľ suchých dokov (t. j. poskytovateľ služieb opravy lodí) by bola zodpovedná za znášanie plných nákladov na renovačné práce. Alternatívne, kebyrenovované zariadenia mala spoločnosť CAMED k dispozícii, požadovala by vyplatenie (koncesného) poplatku, v ktorom sa zohľadňuje prinajmenšom hodnota investície na renovácie uskutočnenej talianskym štátom a prístavným orgánom mesta Neapol. Príčinou je, že spoločnosť CAMED využíva dotovanú infraštruktúru počas svojho obdobia prevádzky, preto na konci obdobia platnosti koncesie sa pre štát zachová iba obmedzená zostatková hodnota. |
| --- | --- |

(161)

Komisia dospela k záveru, že spoločnosť CAMED ako správca a prevádzkovateľ suchých dokov (t. j. poskytovateľ služieb opravy lodí) by bola zodpovedná za znášanie plných nákladov na renovačné práce. Alternatívne, kebyrenovované zariadenia mala spoločnosť CAMED k dispozícii, požadovala by vyplatenie (koncesného) poplatku, v ktorom sa zohľadňuje prinajmenšom hodnota investície na renovácie uskutočnenej talianskym štátom a prístavným orgánom mesta Neapol. Príčinou je, že spoločnosť CAMED využíva dotovanú infraštruktúru počas svojho obdobia prevádzky, preto na konci obdobia platnosti koncesie sa pre štát zachová iba obmedzená zostatková hodnota.

| (162) | Komisia poznamenáva, že iba časť investícií spoločnosti CAMED sa týka renovácie suchých dokov (pozri odôvodnenie 100). Zostávajúca (väčšia) časť investícií bola vynaložená na každodennú prevádzku a správu zariadení, za ktoré by bola spoločnosť CAMED v každom prípade zodpovedná. |
| --- | --- |

(162)

Komisia poznamenáva, že iba časť investícií spoločnosti CAMED sa týka renovácie suchých dokov (pozri odôvodnenie 100). Zostávajúca (väčšia) časť investícií bola vynaložená na každodennú prevádzku a správu zariadení, za ktoré by bola spoločnosť CAMED v každom prípade zodpovedná.

| (163) | Preto sú investície vo výške 42 miliónov EUR, ktoré spoločnosť CAMED realizovala vo svoj prospech (t. j. na úhradu nákladov, ktoré by musela v každom prípade znášať), dodatočnou súkromnou investíciou ako doplnok ku všetkých verejným intervenciám uvedeným v tabuľke 2 a nemôžu sa považovať za príspevok k trhovému koncesnému poplatku. Ani časť tejto sumy (11,1 milióna EUR), ktorú spoločnosť CAMED použila na investície do dokov (pozri odôvodnenie 15), sa nemôže považovať za vlastný príspevok, keďže po skončení platnosti koncesnej zmluvy prístavnému orgánu mesta Neapol v dôsledku amortizácie celého majetku nepribudne žiadna (alebo len úplne minimálna) hodnota. |
| --- | --- |

(163)

Preto sú investície vo výške 42 miliónov EUR, ktoré spoločnosť CAMED realizovala vo svoj prospech (t. j. na úhradu nákladov, ktoré by musela v každom prípade znášať), dodatočnou súkromnou investíciou ako doplnok ku všetkých verejným intervenciám uvedeným v tabuľke 2 a nemôžu sa považovať za príspevok k trhovému koncesnému poplatku. Ani časť tejto sumy (11,1 milióna EUR), ktorú spoločnosť CAMED použila na investície do dokov (pozri odôvodnenie 15), sa nemôže považovať za vlastný príspevok, keďže po skončení platnosti koncesnej zmluvy prístavnému orgánu mesta Neapol v dôsledku amortizácie celého majetku nepribudne žiadna (alebo len úplne minimálna) hodnota.

| (164) | Okrem toho, ako už bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania, Komisia má pochybnosti, či spoločnosť CAMED bola v rámci koncesie poverená vykonávaním služieb vo verejnom záujme. Pred prijatím rozhodnutia o začatí konania Taliansko tvrdilo, že spoločnosť CAMED využíva suché doky na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, a preto každá investícia potrebná na poskytovanie tejto služby predstavuje náhradu za túto službu. |
| --- | --- |

(164)

Okrem toho, ako už bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania, Komisia má pochybnosti, či spoločnosť CAMED bola v rámci koncesie poverená vykonávaním služieb vo verejnom záujme. Pred prijatím rozhodnutia o začatí konania Taliansko tvrdilo, že spoločnosť CAMED využíva suché doky na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, a preto každá investícia potrebná na poskytovanie tejto služby predstavuje náhradu za túto službu.

| (165) | Aj keď po prijatí rozhodnutia o začatí konania Taliansko už netvrdilo, že spoločnosť CAMED bola poverená vykonávaním služieb vo verejnom záujme, Komisia pre úplnosť v nasledujúcich odôvodneniach posudzuje, či sú v súvislosti s opatreniami na podporu spoločnosti CAMED kumulatívne splnené štyri podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(165)

Aj keď po prijatí rozhodnutia o začatí konania Taliansko už netvrdilo, že spoločnosť CAMED bola poverená vykonávaním služieb vo verejnom záujme, Komisia pre úplnosť v nasledujúcich odôvodneniach posudzuje, či sú v súvislosti s opatreniami na podporu spoločnosti CAMED kumulatívne splnené štyri podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark.

| (166) | Pokiaľ ide o prvú podmienku stanovenú v rozsudku vo veci Altmark, minimálne kritériá uvedené v odôvodnení 129 nie sú splnené. Konkrétne povaha a rozsah záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktorými bola údajne poverená spoločnosť CAMED, neboli jednoznačne vymedzené. Záväzky sú v koncesii vymedzené iba odkazom na všeobecne formulované ustanovenie článku 1 písm. g) vyhlášky ministerstva zo 14. novembra 1994. Preto, hoci by sa mohlo tvrdiť, že trvanie záväzkov je vymedzené 30-ročným trvaním platnosti koncesie, neexistuje jednoznačné vymedzenie povahy a rozsahu údajných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 130 tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(166)

Pokiaľ ide o prvú podmienku stanovenú v rozsudku vo veci Altmark, minimálne kritériá uvedené v odôvodnení 129 nie sú splnené. Konkrétne povaha a rozsah záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktorými bola údajne poverená spoločnosť CAMED, neboli jednoznačne vymedzené. Záväzky sú v koncesii vymedzené iba odkazom na všeobecne formulované ustanovenie článku 1 písm. g) vyhlášky ministerstva zo 14. novembra 1994. Preto, hoci by sa mohlo tvrdiť, že trvanie záväzkov je vymedzené 30-ročným trvaním platnosti koncesie, neexistuje jednoznačné vymedzenie povahy a rozsahu údajných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 130 tohto rozhodnutia.

| (167) | V každom prípade, pokiaľ ide o to, či údajné záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sú vhodné na označenie za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, Komisia nezastáva názor, že spoločnosť CAMED musí plniť záväzky, ktoré by sa mohli vymedziť ako záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. V skutočnosti sa služby (správa suchých dokov) už poskytujú a môže ich uspokojivo poskytovať iný podnik, ktorý pôsobí za bežných trhových podmienok. Služba nevykazuje žiadne osobitné charakteristiky v porovnaní so službami, ktoré poskytujú súkromní vlastníci zariadení na opravu lodí a správcovia takých zariadení, a nerieši žiadne zlyhanie trhu. Talianske orgány neposkytli dôkaz, ktorý by preukázal, že spoločnosť CAMED vykonáva činnosť, ktorá sa na trhu neposkytuje za porovnateľných podmienok týkajúcich sa ceny, kvality, kontinuity a prístupu k službám. Okrem toho dotované zariadenia neposkytujú žiadny všeobecný prospech spoločnosti, ale skôr iba služby vlastníkom lodí v oblasti Neapola (60). |
| --- | --- |

(167)

V každom prípade, pokiaľ ide o to, či údajné záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sú vhodné na označenie za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, Komisia nezastáva názor, že spoločnosť CAMED musí plniť záväzky, ktoré by sa mohli vymedziť ako záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. V skutočnosti sa služby (správa suchých dokov) už poskytujú a môže ich uspokojivo poskytovať iný podnik, ktorý pôsobí za bežných trhových podmienok. Služba nevykazuje žiadne osobitné charakteristiky v porovnaní so službami, ktoré poskytujú súkromní vlastníci zariadení na opravu lodí a správcovia takých zariadení, a nerieši žiadne zlyhanie trhu. Talianske orgány neposkytli dôkaz, ktorý by preukázal, že spoločnosť CAMED vykonáva činnosť, ktorá sa na trhu neposkytuje za porovnateľných podmienok týkajúcich sa ceny, kvality, kontinuity a prístupu k službám. Okrem toho dotované zariadenia neposkytujú žiadny všeobecný prospech spoločnosti, ale skôr iba služby vlastníkom lodí v oblasti Neapola (60).

60

| (168) | Pokiaľ ide o druhú podmienku stanovenú v rozsudku vo veci Altmark, v koncesii z roku 2004 nie je výslovne uvedená žiadna kvantifikácia ani žiadne vopred stanovené objektívne a transparentné parametre na výpočet výšky náhrady, ktorú by mal prístavný orgán mesta Neapol platiť spoločnosti CAMED za plnenie záväzkov poskytovania otvoreného prístupu do suchých dokov všetkým ostatným lodným opravárenským spoločnostiam. V koncesii z roku 2004 nie je uvedené žiadne výslovné prepojenie medzi týmito záväzkami a záväzkom prístavného orgánu mesta Neapol vykonať predmetné intervencie. V koncesii z roku 2004 ďalej nie je jednoznačne vymedzená prevádzková strata, ktorú údajne utrpela spoločnosť CAMED, ani výška intervencií. |
| --- | --- |

(168)

Pokiaľ ide o druhú podmienku stanovenú v rozsudku vo veci Altmark, v koncesii z roku 2004 nie je výslovne uvedená žiadna kvantifikácia ani žiadne vopred stanovené objektívne a transparentné parametre na výpočet výšky náhrady, ktorú by mal prístavný orgán mesta Neapol platiť spoločnosti CAMED za plnenie záväzkov poskytovania otvoreného prístupu do suchých dokov všetkým ostatným lodným opravárenským spoločnostiam. V koncesii z roku 2004 nie je uvedené žiadne výslovné prepojenie medzi týmito záväzkami a záväzkom prístavného orgánu mesta Neapol vykonať predmetné intervencie. V koncesii z roku 2004 ďalej nie je jednoznačne vymedzená prevádzková strata, ktorú údajne utrpela spoločnosť CAMED, ani výška intervencií.

| (169) | Komisia okrem toho poznamenáva, že v prípade financovania intervencií ako náhrady spoločnosti CAMED za plnenie záväzkov poskytovania otvoreného prístupu do suchých dokov nie je možné vylúčiť riziko nadmernej náhrady, ako sa to požaduje v rámci tretieho kritéria stanoveného v rozsudku vo veci Altmark. Vzhľadom na neexistenciu akéhokoľvek výpočtu alebo odhadu prevádzkovej straty, ktorá údajne vznikla pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, zrejme nie je možné overiť, že výška investícií poskytnutých na intervencie zodpovedá takej prevádzkovej strate pri zohľadnení primeraného zisku. |
| --- | --- |

(169)

Komisia okrem toho poznamenáva, že v prípade financovania intervencií ako náhrady spoločnosti CAMED za plnenie záväzkov poskytovania otvoreného prístupu do suchých dokov nie je možné vylúčiť riziko nadmernej náhrady, ako sa to požaduje v rámci tretieho kritéria stanoveného v rozsudku vo veci Altmark. Vzhľadom na neexistenciu akéhokoľvek výpočtu alebo odhadu prevádzkovej straty, ktorá údajne vznikla pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, zrejme nie je možné overiť, že výška investícií poskytnutých na intervencie zodpovedá takej prevádzkovej strate pri zohľadnení primeraného zisku.

| (170) | Pokiaľ ide o štvrtú podmienku stanovenú v rozsudku vo veci Altmark, koncesia na využitie pôdy bola spoločnosti CAMED udelená bez postupu verejného obstarávania a Taliansko nikdy neposkytlo informácie potrebné na posúdenie, či výška investícií poskytnutých na intervencie zodpovedá úrovni nákladov typického, dobre riadeného podniku, ktorý poskytuje otvorený prístup do suchých dokov všetkým ostatným lodným opravárenským spoločnostiam. |
| --- | --- |

(170)

Pokiaľ ide o štvrtú podmienku stanovenú v rozsudku vo veci Altmark, koncesia na využitie pôdy bola spoločnosti CAMED udelená bez postupu verejného obstarávania a Taliansko nikdy neposkytlo informácie potrebné na posúdenie, či výška investícií poskytnutých na intervencie zodpovedá úrovni nákladov typického, dobre riadeného podniku, ktorý poskytuje otvorený prístup do suchých dokov všetkým ostatným lodným opravárenským spoločnostiam.

| (171) | Komisia preto konštatuje, že štyri podmienky nie sú kumulatívne splnené, a teda príslušné opatrenia znamenajú hospodársku výhodu pre spoločnosť CAMED. |
| --- | --- |

(171)

Komisia preto konštatuje, že štyri podmienky nie sú kumulatívne splnené, a teda príslušné opatrenia znamenajú hospodársku výhodu pre spoločnosť CAMED.

5.2.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (172) | Oprava lodí predstavuje hospodársku činnosť v odvetví otvorenom hospodárskej súťaži a obchodu na úrovni Únie. Preto každá výhoda poskytnutá spoločnosti CAMED môže narúšať hospodársku sút'až a ovplyvňovať obchod v rámci Únie. |
| --- | --- |

(172)

Oprava lodí predstavuje hospodársku činnosť v odvetví otvorenom hospodárskej súťaži a obchodu na úrovni Únie. Preto každá výhoda poskytnutá spoločnosti CAMED môže narúšať hospodársku sút'až a ovplyvňovať obchod v rámci Únie.

5.2.5.   Označenie opatrení za existujúcu pomoc

Označenie opatrení za existujúcu pomoc

| (173) | Z dôvodov analyzovaných v oddiele 5.1.7 tohto rozhodnutia, týkajúcich sa prístavného orgánu mesta Neapol, Komisia ďalej zastáva názor, že opatrenia v prospech spoločnosti CAMED sa nemôžu považovať za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(173)

Z dôvodov analyzovaných v oddiele 5.1.7 tohto rozhodnutia, týkajúcich sa prístavného orgánu mesta Neapol, Komisia ďalej zastáva názor, že opatrenia v prospech spoločnosti CAMED sa nemôžu považovať za existujúcu pomoc.

5.3.   Zlučiteľnosť

Zlučiteľnosť

| (174) | Komisia konštatuje, že suché doky nepredstavujú dopravnú infraštruktúru, ale výrobné zariadenia pre lodenice, keďže sa používajú na stavbu alebo na opravy lodí, a nie na dopravné účely. Preto Komisia zastáva názor, že opatrenia sa nemôžu posudzovať priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ ako investičná pomoc pre dopravnú infraštruktúru, ako tvrdia talianske orgány (pozri odôvodnenie 86). |
| --- | --- |

(174)

Komisia konštatuje, že suché doky nepredstavujú dopravnú infraštruktúru, ale výrobné zariadenia pre lodenice, keďže sa používajú na stavbu alebo na opravy lodí, a nie na dopravné účely. Preto Komisia zastáva názor, že opatrenia sa nemôžu posudzovať priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ ako investičná pomoc pre dopravnú infraštruktúru, ako tvrdia talianske orgány (pozri odôvodnenie 86).

| (175) | Komisia ďalej konštatuje, že pomoc sa nemôže posudzovať na základe článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ, pokiaľ ide o pomoc na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami. Komisia poznamenáva, že pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú podľa uvedeného článku, iba ak sú splnené veľmi prísne podmienky, okrem iného, že pomoc je iba náhradou za škodu priamo spôsobenú danou udalosťou a že nedochádza k nadmernej náhrade, čo sa v tomto prípade nepreukázalo (61). |
| --- | --- |

(175)

Komisia ďalej konštatuje, že pomoc sa nemôže posudzovať na základe článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ, pokiaľ ide o pomoc na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami. Komisia poznamenáva, že pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú podľa uvedeného článku, iba ak sú splnené veľmi prísne podmienky, okrem iného, že pomoc je iba náhradou za škodu priamo spôsobenú danou udalosťou a že nedochádza k nadmernej náhrade, čo sa v tomto prípade nepreukázalo (61).

61

| (176) | Komisia preto zastáva názor, že overenie zlučiteľnosti opatrení pre prístavný orgán mesta Neapol a pre spoločnosť CAMED by sa malo vykonať najskôr podľa oznámenia Komisie – Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (ďalej len „rámec pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011“) (62). |
| --- | --- |

(176)

Komisia preto zastáva názor, že overenie zlučiteľnosti opatrení pre prístavný orgán mesta Neapol a pre spoločnosť CAMED by sa malo vykonať najskôr podľa oznámenia Komisie – Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (ďalej len „rámec pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011“) (62).

62

| (177) | Ak podmienky zlučiteľnosti stanovené v rámci pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011 nie sú splnené, Komisia zastáva názor, že overenie zlučiteľnosti opatrení v prospech prístavného orgánu mesta Neapol a spoločnosti CAMED by sa mohlo vykonať aj podľa pravidiel štátnej pomoci pre odvetvie stavby lodí uplatniteľných v čase poskytnutia jednotlivých opatrení. |
| --- | --- |

(177)

Ak podmienky zlučiteľnosti stanovené v rámci pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011 nie sú splnené, Komisia zastáva názor, že overenie zlučiteľnosti opatrení v prospech prístavného orgánu mesta Neapol a spoločnosti CAMED by sa mohlo vykonať aj podľa pravidiel štátnej pomoci pre odvetvie stavby lodí uplatniteľných v čase poskytnutia jednotlivých opatrení.

| (178) | Komisia konštatuje, že dátumom poskytnutia individuálnej pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol nie je dátum nadobudnutia účinnosti zákona 413/1998, ako tvrdí Taliansko (pozri odôvodnenie 85). Tento zákon je príliš všeobecný a nemôže poskytnúť príjemcovi vymáhateľné právo získať pomoc, keďže v ňom nie sú uvedení konkrétni príjemcovia ani výška pomoci (63). Komisia namiesto toho konštatuje, že právo na získanie danej pomoci vyplýva z vyhlášky ministerstva z 27. decembra 1999, prijatej v rozsahu pôsobnosti všeobecného rámca stanoveného v zákone 413/1998, v spojení s vyhláškou ministerstva z 2. mája 2001, ktoré sú účinnými vykonávacími aktmi daného opatrenia, ako sa to vyžaduje v zákone 413/1998. |
| --- | --- |

(178)

Komisia konštatuje, že dátumom poskytnutia individuálnej pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol nie je dátum nadobudnutia účinnosti zákona 413/1998, ako tvrdí Taliansko (pozri odôvodnenie 85). Tento zákon je príliš všeobecný a nemôže poskytnúť príjemcovi vymáhateľné právo získať pomoc, keďže v ňom nie sú uvedení konkrétni príjemcovia ani výška pomoci (63). Komisia namiesto toho konštatuje, že právo na získanie danej pomoci vyplýva z vyhlášky ministerstva z 27. decembra 1999, prijatej v rozsahu pôsobnosti všeobecného rámca stanoveného v zákone 413/1998, v spojení s vyhláškou ministerstva z 2. mája 2001, ktoré sú účinnými vykonávacími aktmi daného opatrenia, ako sa to vyžaduje v zákone 413/1998.

63

| (179) | Podľa článku 9 zákona 413/1998 sa článkom 1 vyhlášky ministerstva z 27. októbra 1999 na základe žiadosti príslušných prístavných orgánov zabezpečuje prijatie programu prác na infraštruktúre na rozširovanie, modernizáciu a prestavbu prístavov a pridelenie prostriedkov uvedených v prílohe k danej vyhláške. Podľa tejto prílohy malo dať ministerstvo prístavnému orgánu mesta Neapol k dispozícii 51,403 milióna EUR (99,53 miliardy talianskych lír) na investičné práce v suchých dokoch v neapolskom prístave. Sumy, ktoré mali byť k dispozícii na všetky investície do infraštruktúry prístavu od roku 2001 do roku 2017, boli stanovené v prílohe k vyhláške ministerstva z 2. mája 2001, prijatej aj na základe zákona 413/1998. Pokiaľ ide o prístavný orgán mesta Neapol, celkový finančný strop je v tejto vyhláške stanovený na 102 miliónov EUR (197,5 miliardy talianskych lír). V rámci týchto vyhlášok bolo prístavnému orgánu mesta Neapol poskytnuté okrem iného právo,aby mu ministerstvo preplatilo úvery súvisiace s projektmi infraštruktúry prístavu uvedenými v prílohách k vyhláškam ministerstva vrátane tých, ktoré sa týkajú predmetných suchých dokov. Tieto investície sa poskytovali už v období udelenia koncesie z roku 2004 spoločnosti CAMED a samotná koncesia sa odvoláva na investície uvedené už v dohode z roku 2001. Podobne by sa mohli na pomoc v odvetví stavby lodí (regionálna pomoc na investície do zlepšovania alebo modernizácie existujúcich lodeníc s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich inštalácií) uplatniť tieto základy zlučiteľnosti:






  1. | nariadenie (ES) č. 1540/98; |
| --- | --- | --- |

(179)

Podľa článku 9 zákona 413/1998 sa článkom 1 vyhlášky ministerstva z 27. októbra 1999 na základe žiadosti príslušných prístavných orgánov zabezpečuje prijatie programu prác na infraštruktúre na rozširovanie, modernizáciu a prestavbu prístavov a pridelenie prostriedkov uvedených v prílohe k danej vyhláške. Podľa tejto prílohy malo dať ministerstvo prístavnému orgánu mesta Neapol k dispozícii 51,403 milióna EUR (99,53 miliardy talianskych lír) na investičné práce v suchých dokoch v neapolskom prístave. Sumy, ktoré mali byť k dispozícii na všetky investície do infraštruktúry prístavu od roku 2001 do roku 2017, boli stanovené v prílohe k vyhláške ministerstva z 2. mája 2001, prijatej aj na základe zákona 413/1998. Pokiaľ ide o prístavný orgán mesta Neapol, celkový finančný strop je v tejto vyhláške stanovený na 102 miliónov EUR (197,5 miliardy talianskych lír). V rámci týchto vyhlášok bolo prístavnému orgánu mesta Neapol poskytnuté okrem iného právo,aby mu ministerstvo preplatilo úvery súvisiace s projektmi infraštruktúry prístavu uvedenými v prílohách k vyhláškam ministerstva vrátane tých, ktoré sa týkajú predmetných suchých dokov. Tieto investície sa poskytovali už v období udelenia koncesie z roku 2004 spoločnosti CAMED a samotná koncesia sa odvoláva na investície uvedené už v dohode z roku 2001. Podobne by sa mohli na pomoc v odvetví stavby lodí (regionálna pomoc na investície do zlepšovania alebo modernizácie existujúcich lodeníc s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich inštalácií) uplatniť tieto základy zlučiteľnosti:

1.

nariadenie (ES) č. 1540/98;

| 2. | rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2004, ktorý bol pôvodne platný od 1. januára 2004 do 31. decembra 2006 a neskôr dvakrát predĺžený do 31. decembra 2008 a do 31. decembra 2011; |
| --- | --- |

2.

rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2004, ktorý bol pôvodne platný od 1. januára 2004 do 31. decembra 2006 a neskôr dvakrát predĺžený do 31. decembra 2008 a do 31. decembra 2011;

| 3. | rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2011, ktorý sa vzťahoval na neoznámenú pomoc poskytnutú po 31. decembri 2011 a ktorého platnosť bola predĺžená do 30. júna 2014; |
| --- | --- |

3.

rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2011, ktorý sa vzťahoval na neoznámenú pomoc poskytnutú po 31. decembri 2011 a ktorého platnosť bola predĺžená do 30. júna 2014;

| 4. | usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 od 1. júla 2014. |
| --- | --- |

4.

usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 od 1. júla 2014.

| (180) | Taliansko tvrdilo, že uvedené základy zlučiteľnosti pre pomoc na stavbu lodí by sa nemali uplatňovať ako také a že zlučiteľnosť by sa namiesto toho mala posudzovať priamo na základe článku 107 ZFEÚ a s ohľadom na ďalšie ustanovenia sekundárneho práva prijatého v oblasti štátnej pomoci (64). Taliansko uviedlo bombardovanie počas druhej svetovej vojny, zemetrasenia, rozvoj hospodárstva podporovanej oblasti a modernizáciu a prestavbu infraštruktúry prístavu. |
| --- | --- |

(180)

Taliansko tvrdilo, že uvedené základy zlučiteľnosti pre pomoc na stavbu lodí by sa nemali uplatňovať ako také a že zlučiteľnosť by sa namiesto toho mala posudzovať priamo na základe článku 107 ZFEÚ a s ohľadom na ďalšie ustanovenia sekundárneho práva prijatého v oblasti štátnej pomoci (64). Taliansko uviedlo bombardovanie počas druhej svetovej vojny, zemetrasenia, rozvoj hospodárstva podporovanej oblasti a modernizáciu a prestavbu infraštruktúry prístavu.

64

| (181) | Podľa judikatúry je vecou členského štátu, aby ukázal, že okolnosti vnútroštátneho opatrenia sú odlišné od okolností predpokladaných v príslušných usmerneniach, a teda že Komisia by mala posudzovať opatrenie priamo podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ (65). Keďže Taliansko ako dôvod odchýlky od uvedených usmernení uvádza bombardovanie počas druhej svetovej vojny a zemetrasenia, Komisia v odôvodnení 175 už vysvetlila, prečo podmienky uvedené v článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ nie sú pri predmetných opatreniach splnené. Pokiaľ ide o argument modernizácie a prestavby infraštruktúry prístavu ako základ pre posudzovanie opatrení priamo podľa zmluvy, Komisia v odôvodnení 174 vysvetlila aj, že suché doky nepredstavujú dopravnú infraštruktúru, a preto sa nemôžu posudzovať priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Napokon, pokiaľ ide o argument Talianska týkajúci sa rozvoja hospodárstva podporovanej oblasti, Komisia poznamenáva, že taká pomoc by sa neposudzovala podľa usmernení o regionálnej pomoci platných v čase prijatia opatrení, keďže pomoc na stavbu lodí sa riadila odvetvovými predpismi, ako bolo uvedené v odôvodnení 176, čo je skutočnosť jednoznačne známa zo všetkých príručiek o regionálnej pomoci platných v čase poskytovania pomoci (66). Dáva zmysel aj, že pomoc týkajúca sa majetku potrebného na stavbu lodí sa posudzuje podľa osobitných odvetvových pravidiel pre stavbu lodí, a nie na základe všeobecnejších pravidiel regionálnej pomoci, keďže iba v odvetvových príručkách sa môžu zohľadniť konkrétne vlastnosti odvetvia, a teda najlepším spôsobom sledujú cieľ spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(181)

Podľa judikatúry je vecou členského štátu, aby ukázal, že okolnosti vnútroštátneho opatrenia sú odlišné od okolností predpokladaných v príslušných usmerneniach, a teda že Komisia by mala posudzovať opatrenie priamo podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ (65). Keďže Taliansko ako dôvod odchýlky od uvedených usmernení uvádza bombardovanie počas druhej svetovej vojny a zemetrasenia, Komisia v odôvodnení 175 už vysvetlila, prečo podmienky uvedené v článku 107 ods. 2 písm. b) ZFEÚ nie sú pri predmetných opatreniach splnené. Pokiaľ ide o argument modernizácie a prestavby infraštruktúry prístavu ako základ pre posudzovanie opatrení priamo podľa zmluvy, Komisia v odôvodnení 174 vysvetlila aj, že suché doky nepredstavujú dopravnú infraštruktúru, a preto sa nemôžu posudzovať priamo podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Napokon, pokiaľ ide o argument Talianska týkajúci sa rozvoja hospodárstva podporovanej oblasti, Komisia poznamenáva, že taká pomoc by sa neposudzovala podľa usmernení o regionálnej pomoci platných v čase prijatia opatrení, keďže pomoc na stavbu lodí sa riadila odvetvovými predpismi, ako bolo uvedené v odôvodnení 176, čo je skutočnosť jednoznačne známa zo všetkých príručiek o regionálnej pomoci platných v čase poskytovania pomoci (66). Dáva zmysel aj, že pomoc týkajúca sa majetku potrebného na stavbu lodí sa posudzuje podľa osobitných odvetvových pravidiel pre stavbu lodí, a nie na základe všeobecnejších pravidiel regionálnej pomoci, keďže iba v odvetvových príručkách sa môžu zohľadniť konkrétne vlastnosti odvetvia, a teda najlepším spôsobom sledujú cieľ spoločného záujmu.

65

66

5.3.1.   Posudzovanie zlučiteľnosti pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol

Posudzovanie zlučiteľnosti pomoci prístavnému orgánu mesta Neapol

| (182) | Jednou z podmienok pri posudzovaní zlučiteľnosti podľa rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011 je, že pomoc sa musí poskytovať na skutočné a správne vymedzené služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako je uvedené v článku 106 ods. 2 ZFEÚ. Okrem toho by sa službami všeobecného hospodárskeho záujmu malo poverovať prostredníctvom aktu, v ktorom sa špecifikujú služby vo verejnom záujme a metódy výpočtu náhrady, pričom výška náhrady nesmie presahovať sumu potrebnú na úhradu čistých nákladov plnenia záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme vrátane primeraného zisku. |
| --- | --- |

(182)

Jednou z podmienok pri posudzovaní zlučiteľnosti podľa rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011 je, že pomoc sa musí poskytovať na skutočné a správne vymedzené služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako je uvedené v článku 106 ods. 2 ZFEÚ. Okrem toho by sa službami všeobecného hospodárskeho záujmu malo poverovať prostredníctvom aktu, v ktorom sa špecifikujú služby vo verejnom záujme a metódy výpočtu náhrady, pričom výška náhrady nesmie presahovať sumu potrebnú na úhradu čistých nákladov plnenia záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme vrátane primeraného zisku.

| (183) | Argumenty uvedené v oddiele 5.1.4 ukazujú, že Komisia konštatuje, že Taliansko urobilo zjavnú chybu pri posúdení vymedzenia služieb vo verejnom záujme, ktorými bol poverený prístavný orgán mesta Neapol. V príslušných aktoch sa navyše neuvádzajú žiadne údaje o výške náhrady, ktorá má byť poskytnutá prístavnémuorgánu mesta Neapol za správu suchých dokov, ani o spôsobe výpočtu tejto náhrady, a preto nie je možné dospieť k záveru, že je akákoľvek poskytnutá náhrada obmedzená na sumu nevyhnutnú na úhradu príslušných nákladov, ktoré vznikli pri plnení údajných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Navyše, ako je vysvetlené v odôvodnení 167, povaha, trvanie a rozsah údajných záväzkov prístavného orgánu mesta Neapol vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme neboli jednoznačne vymedzené. |
| --- | --- |

(183)

Argumenty uvedené v oddiele 5.1.4 ukazujú, že Komisia konštatuje, že Taliansko urobilo zjavnú chybu pri posúdení vymedzenia služieb vo verejnom záujme, ktorými bol poverený prístavný orgán mesta Neapol. V príslušných aktoch sa navyše neuvádzajú žiadne údaje o výške náhrady, ktorá má byť poskytnutá prístavnémuorgánu mesta Neapol za správu suchých dokov, ani o spôsobe výpočtu tejto náhrady, a preto nie je možné dospieť k záveru, že je akákoľvek poskytnutá náhrada obmedzená na sumu nevyhnutnú na úhradu príslušných nákladov, ktoré vznikli pri plnení údajných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Navyše, ako je vysvetlené v odôvodnení 167, povaha, trvanie a rozsah údajných záväzkov prístavného orgánu mesta Neapol vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme neboli jednoznačne vymedzené.

| (184) | Komisia preto zastáva názor, že opatrenia nespĺňajú všetky podmienky zlučiteľnosti, a teda sa nemôžu považovať za zlučiteľné podľa rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011, pokiaľ ide o pomoc prístavnému orgánu mesta Neapol. |
| --- | --- |

(184)

Komisia preto zastáva názor, že opatrenia nespĺňajú všetky podmienky zlučiteľnosti, a teda sa nemôžu považovať za zlučiteľné podľa rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011, pokiaľ ide o pomoc prístavnému orgánu mesta Neapol.

| (185) | Komisia ďalej posudzovala, či sa opatrenia môžu považovať za zlučiteľné na základe platných predpisov pre stavbu lodí. |
| --- | --- |

(185)

Komisia ďalej posudzovala, či sa opatrenia môžu považovať za zlučiteľné na základe platných predpisov pre stavbu lodí.

| (186) | Komisia poznamenáva, že pokiaľ ide o akty o poskytovaní pomoci (pozri odôvodnenia 25 a 179), sú právnymi základmi uplatniteľnými na rôzne druhy pomoci nariadenie (ES) č. 1540/98 a rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí uvedené v bodoch i) a ii) v odôvodnení 179 (67). Komisia ďalej overovala, či sú splnené podmienky uvedených základov zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(186)

Komisia poznamenáva, že pokiaľ ide o akty o poskytovaní pomoci (pozri odôvodnenia 25 a 179), sú právnymi základmi uplatniteľnými na rôzne druhy pomoci nariadenie (ES) č. 1540/98 a rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí uvedené v bodoch i) a ii) v odôvodnení 179 (67). Komisia ďalej overovala, či sú splnené podmienky uvedených základov zlučiteľnosti.

67

| (187) | Aby bola pomoc oprávnená podľa predpisov pre stavbu lodí, musí byť poskytnutá na investície do zlepšovania alebo modernizácie existujúcich lodeníc, bez prepojenia na finančnú reštrukturalizáciu dotknutých lodeníc, s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich zariadení (s výnimkou nahradenia znehodnoteného majetku) (68). |
| --- | --- |

(187)

Aby bola pomoc oprávnená podľa predpisov pre stavbu lodí, musí byť poskytnutá na investície do zlepšovania alebo modernizácie existujúcich lodeníc, bez prepojenia na finančnú reštrukturalizáciu dotknutých lodeníc, s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich zariadení (s výnimkou nahradenia znehodnoteného majetku) (68).

68

| (188) | Talianske orgány uviedli (pozri odôvodnenie 86), že údajná pomoc nie je určená na podporu zvýšenia produktivity existujúcich zariadení v lodenici, ale skôr na vykonávanie osobitnej údržby určitých prvkov prístavnej infraštruktúry, ktoré sú vo výlučnom vlastníctve talianskeho štátu, a predídenie ich zastaraniu. Tieto investície preto nie sú oprávnené na pomoc podľa predpisov pre stavbu lodí. |
| --- | --- |

(188)

Talianske orgány uviedli (pozri odôvodnenie 86), že údajná pomoc nie je určená na podporu zvýšenia produktivity existujúcich zariadení v lodenici, ale skôr na vykonávanie osobitnej údržby určitých prvkov prístavnej infraštruktúry, ktoré sú vo výlučnom vlastníctve talianskeho štátu, a predídenie ich zastaraniu. Tieto investície preto nie sú oprávnené na pomoc podľa predpisov pre stavbu lodí.

| (189) | Taliansko navyše nepreukázalo, že pomoc má stimulačný účinok, t. j. že žiadosť o pomoc bola podaná pred dátumom začiatku prác alebo že pomoc je obmedzená na podporu oprávnených výdavkov, ako sú vymedzené v príslušných usmerneniach o regionálnej pomoci (pozri odôvodnenie 89). |
| --- | --- |

(189)

Taliansko navyše nepreukázalo, že pomoc má stimulačný účinok, t. j. že žiadosť o pomoc bola podaná pred dátumom začiatku prác alebo že pomoc je obmedzená na podporu oprávnených výdavkov, ako sú vymedzené v príslušných usmerneniach o regionálnej pomoci (pozri odôvodnenie 89).

| (190) | Verejné financovanie už poskytnuté na tento projekt (44 138 854,50 EUR, teda 76,42 % celkových investičných nákladov) prekračuje maximálne prípustnú intenzitu regionálnej investičnej pomoci pre zariadenia na stavbu lodí podľa troch po sebe idúcich rámcov pre stavbu lodí (pohybuje sa od 12,5 % do 22,5 % celkových investičných nákladov v závislosti od statusu regionálnej pomoci príslušného regiónu). |
| --- | --- |

(190)

Verejné financovanie už poskytnuté na tento projekt (44 138 854,50 EUR, teda 76,42 % celkových investičných nákladov) prekračuje maximálne prípustnú intenzitu regionálnej investičnej pomoci pre zariadenia na stavbu lodí podľa troch po sebe idúcich rámcov pre stavbu lodí (pohybuje sa od 12,5 % do 22,5 % celkových investičných nákladov v závislosti od statusu regionálnej pomoci príslušného regiónu).

| (191) | Vzhľadom na skutočnosť, že uvedené podmienky zlučiteľnosti nie sú splnené, Komisia dospela k záveru, že opatrenia pomoci v prospech prístavného orgánu mesta Neapol nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(191)

Vzhľadom na skutočnosť, že uvedené podmienky zlučiteľnosti nie sú splnené, Komisia dospela k záveru, že opatrenia pomoci v prospech prístavného orgánu mesta Neapol nie sú zlučiteľné s vnútorným trhom.

5.3.2.   Posudzovanie zlučiteľnosti pomoci spoločnosti CAMED

Posudzovanie zlučiteľnosti pomoci spoločnosti CAMED

| (192) | Ako sa preukázalo v oddiele 5.2.3, Taliansko urobilo zjavnú chybu pri posudzovaní, či je možné označiť služby opravy lodí spoločnosti CAMED za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. V príslušných aktoch sa navyše neuvádzajú žiadne údaje o výške náhrady, ktorá má byť poskytnutá spoločnosti CAMED za plnenie záväzkov poskytovania otvoreného prístupu do suchých dokov, ani o spôsobe výpočtu tejto náhrady, a preto nie je možné dospieť k záveru, že akákoľvek poskytnutá náhrada nepresahuje sumu nevyhnutnú na úhradu príslušných nákladov, ktoré vznikli pri plnení záväzkov verejnej služby. Komisia poznamenáva, že v prípade financovania intervencií (vo výške 44 138 854,50 EUR poskytnutých talianskym štátom a 13 621 000 EUR poskytnutých z vlastných prostriedkov prístavného orgánu mesta Neapol) ako náhrady spoločnosti CAMED za plnenie záväzkov poskytovania otvoreného prístupu do suchých dokov nie je možné vylúčiť riziko nadmernej náhrady (pozri odôvodnenie 169). Navyše, ako je vysvetlené v odôvodnení 162, povaha a rozsah údajných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme neboli jednoznačne vymedzené. |
| --- | --- |

(192)

Ako sa preukázalo v oddiele 5.2.3, Taliansko urobilo zjavnú chybu pri posudzovaní, či je možné označiť služby opravy lodí spoločnosti CAMED za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. V príslušných aktoch sa navyše neuvádzajú žiadne údaje o výške náhrady, ktorá má byť poskytnutá spoločnosti CAMED za plnenie záväzkov poskytovania otvoreného prístupu do suchých dokov, ani o spôsobe výpočtu tejto náhrady, a preto nie je možné dospieť k záveru, že akákoľvek poskytnutá náhrada nepresahuje sumu nevyhnutnú na úhradu príslušných nákladov, ktoré vznikli pri plnení záväzkov verejnej služby. Komisia poznamenáva, že v prípade financovania intervencií (vo výške 44 138 854,50 EUR poskytnutých talianskym štátom a 13 621 000 EUR poskytnutých z vlastných prostriedkov prístavného orgánu mesta Neapol) ako náhrady spoločnosti CAMED za plnenie záväzkov poskytovania otvoreného prístupu do suchých dokov nie je možné vylúčiť riziko nadmernej náhrady (pozri odôvodnenie 169). Navyše, ako je vysvetlené v odôvodnení 162, povaha a rozsah údajných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme neboli jednoznačne vymedzené.

| (193) | Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia sa nemôžu považovať za zlučiteľné podľa rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011, pokiaľ ide o údajnú pomoc spoločnosti CAMED. |
| --- | --- |

(193)

Komisia preto dospela k záveru, že opatrenia sa nemôžu považovať za zlučiteľné podľa rámca pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011, pokiaľ ide o údajnú pomoc spoločnosti CAMED.

| (194) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci spoločnosti CAMED na základe predpisov pre stavbu lodí, Komisia poznamenáva, že spoločnosť CAMED ako správca a prevádzkovateľ poskytnutých zariadení získala výhodu prevádzkovej pomoci (vo forme znížených koncesných poplatkov) s cieľom znížiť výdavky, ktoré by spoločnosť CAMED musela niesť. V pravidlách štátnej pomoci pre odvetvie stavby lodí uplatniteľných v čase prijatia jednotlivých opatrení (pozri odôvodnenie 179) nie je stanovená prevádzková pomoc pre správcov alebo používateľov zariadení na stavbu lodí. Komisia preto dospela k záveru, že pomoc spoločnosti CAMED nie je možné považovať za zlučiteľnú pomoc. |
| --- | --- |

(194)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci spoločnosti CAMED na základe predpisov pre stavbu lodí, Komisia poznamenáva, že spoločnosť CAMED ako správca a prevádzkovateľ poskytnutých zariadení získala výhodu prevádzkovej pomoci (vo forme znížených koncesných poplatkov) s cieľom znížiť výdavky, ktoré by spoločnosť CAMED musela niesť. V pravidlách štátnej pomoci pre odvetvie stavby lodí uplatniteľných v čase prijatia jednotlivých opatrení (pozri odôvodnenie 179) nie je stanovená prevádzková pomoc pre správcov alebo používateľov zariadení na stavbu lodí. Komisia preto dospela k záveru, že pomoc spoločnosti CAMED nie je možné považovať za zlučiteľnú pomoc.

6.   ZÁVER O EXISTENCII A ZLUČITEĽNOSTI POMOCI

ZÁVER O EXISTENCII A ZLUČITEĽNOSTI POMOCI

| (195) | Komisia konštatuje, že Taliansko neoprávnene poskytlo investičnú pomoc prístavnému orgánu mesta Neapol a porušilo tým článok 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(195)

Komisia konštatuje, že Taliansko neoprávnene poskytlo investičnú pomoc prístavnému orgánu mesta Neapol a porušilo tým článok 108 ods. 3 ZFEÚ.

| (196) | Komisia ďalej konštatuje, že Taliansko neoprávnene poskytlo prevádzkovú pomoc spoločnosti CAMED a porušilo tým článok 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(196)

Komisia ďalej konštatuje, že Taliansko neoprávnene poskytlo prevádzkovú pomoc spoločnosti CAMED a porušilo tým článok 108 ods. 3 ZFEÚ.

| (197) | Keďže nie je možné zistiť dôvody, pre ktoré by sa mohli opatrenia posúdiť ako zlučiteľné s vnútorným trhom, musia sa považovať za nezlučiteľné. |
| --- | --- |

(197)

Keďže nie je možné zistiť dôvody, pre ktoré by sa mohli opatrenia posúdiť ako zlučiteľné s vnútorným trhom, musia sa považovať za nezlučiteľné.

7.   VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV

VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV

7.1.   Premlčacia lehota

Premlčacia lehota

| (198) | Komisia poznamenáva, že podľa talianskych orgánov nie je možné vymáhať posudzovanú verejnú podporu, keďže uplynuli premlčacie lehoty stanovené v článku 17 procesného nariadenia. |
| --- | --- |

(198)

Komisia poznamenáva, že podľa talianskych orgánov nie je možné vymáhať posudzovanú verejnú podporu, keďže uplynuli premlčacie lehoty stanovené v článku 17 procesného nariadenia.

| (199) | V článku 17 ods. 1 je uvedené, že „na právomoc Komisie vymáhať pomoc sa vzťahuje premlčacia doba desať rokov“. Podľa článku 17 ods. 2 však: „Premlčacia doba začína plynúť dňom, keď sa neoprávnená pomoc udelila príjemcovi buď ako individuálna pomoc alebo ako pomoc podľa schémy pomoci. Akýkoľvek úkon Komisie alebo členského štátu, konajúceho na žiadosť Komisie, v súvislosti s neoprávnenou pomocou preruší premlčaciu dobu. Po každom prerušení začne premlčacia doba plynúť odznovu. Ak je rozhodnutie Komisie predmetom konania na Súdnom dvore Európskej únie premlčacia doba po dobu tohto konania neplynie.“ |
| --- | --- |

(199)

V článku 17 ods. 1 je uvedené, že „na právomoc Komisie vymáhať pomoc sa vzťahuje premlčacia doba desať rokov“. Podľa článku 17 ods. 2 však: „Premlčacia doba začína plynúť dňom, keď sa neoprávnená pomoc udelila príjemcovi buď ako individuálna pomoc alebo ako pomoc podľa schémy pomoci. Akýkoľvek úkon Komisie alebo členského štátu, konajúceho na žiadosť Komisie, v súvislosti s neoprávnenou pomocou preruší premlčaciu dobu. Po každom prerušení začne premlčacia doba plynúť odznovu. Ak je rozhodnutie Komisie predmetom konania na Súdnom dvore Európskej únie premlčacia doba po dobu tohto konania neplynie.“

| (200) | Komisia zastáva názor, že argumenty talianskych orgánov nie je možné prijať. Úkony Komisie pri posielaní žiadosti o informácie v marci 2006, dva listy sťažovateľovi s predbežným posúdením v rokoch 2013 a 2014 a žiadosti o ďalšie informácie od talianskych orgánov (pozri odôvodnenia 3, 5 a 6) prerušili premlčaciu lehotu, a preto táto lehota 10 rokov ešte neuplynula. |
| --- | --- |

(200)

Komisia zastáva názor, že argumenty talianskych orgánov nie je možné prijať. Úkony Komisie pri posielaní žiadosti o informácie v marci 2006, dva listy sťažovateľovi s predbežným posúdením v rokoch 2013 a 2014 a žiadosti o ďalšie informácie od talianskych orgánov (pozri odôvodnenia 3, 5 a 6) prerušili premlčaciu lehotu, a preto táto lehota 10 rokov ešte neuplynula.

7.2.   Oprávnené očakávania a právna istota

Oprávnené očakávania a právna istota

| (201) | Podľa článku 16 ods. 1 procesného nariadenia sa každá pomoc, o ktorej sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom, musí vymáhať. |
| --- | --- |

(201)

Podľa článku 16 ods. 1 procesného nariadenia sa každá pomoc, o ktorej sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom, musí vymáhať.

| (202) | V článku 16 ods. 1 je však ďalej stanovené, že „Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Únie“. Súdny dvor v tejto súvislosti určil, že Komisia musí z vlastnej iniciatívy zohľadniť mimoriadne okolnosti, ktoré sú podľa článku 16 ods. 1 dôvodom na to, že ustúpi od príkazu na vrátenie neoprávnene poskytnutej pomoci, pokiaľ je toto vrátenie v rozpore so všeobecnou zásadou práva Únie (69). |
| --- | --- |

(202)

V článku 16 ods. 1 je však ďalej stanovené, že „Komisia nebude vyžadovať vymáhanie pomoci, ak by to bolo v rozpore so všeobecnou zásadou práva Únie“. Súdny dvor v tejto súvislosti určil, že Komisia musí z vlastnej iniciatívy zohľadniť mimoriadne okolnosti, ktoré sú podľa článku 16 ods. 1 dôvodom na to, že ustúpi od príkazu na vrátenie neoprávnene poskytnutej pomoci, pokiaľ je toto vrátenie v rozpore so všeobecnou zásadou práva Únie (69).

69

| (203) | Komisia poznamenáva, že Taliansko a spoločnosť CAMED vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania uviedli argument, že rozhodnutie Komisie je nezákonné a predstavuje porušenie všeobecných zásad dobrej správy vecí verejných, právnej istoty a oprávneného očakávania (pozri odôvodnenia 52 až 54 a 91). |
| --- | --- |

(203)

Komisia poznamenáva, že Taliansko a spoločnosť CAMED vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania uviedli argument, že rozhodnutie Komisie je nezákonné a predstavuje porušenie všeobecných zásad dobrej správy vecí verejných, právnej istoty a oprávneného očakávania (pozri odôvodnenia 52 až 54 a 91).

| (204) | Podľa judikatúry Súdneho dvora je právo odvolávať sa na zásadu ochrany oprávneného očakávania podmienené tým, že príslušné orgány Únie poskytli dotknutej osobe presné, neviažuce sa na splnenie žiadnej podmienky a zhodujúce sa uistenia pochádzajúce z autorizovaných, spoľahlivých zdrojov (70). Tieto uistenia môžu byť podľa judikatúry výslovné (napr. priame oznámenie členskému štátu o platnosti určitého opatrenia) (71) alebo implicitné (napr. zbytočný odklad v konaní, schválenie podobných schém v minulosti) (72). Na legitímne očakávanie týkajúce sa zákonnosti štátnej pomoci sa v zásade, a pokiaľ neexistujú mimoriadne okolnosti, možno odvolávať len vtedy, ak bola táto pomoc poskytnutá v súlade s postupom upraveným v článku 108 ZFEÚ (73). |
| --- | --- |

(204)

Podľa judikatúry Súdneho dvora je právo odvolávať sa na zásadu ochrany oprávneného očakávania podmienené tým, že príslušné orgány Únie poskytli dotknutej osobe presné, neviažuce sa na splnenie žiadnej podmienky a zhodujúce sa uistenia pochádzajúce z autorizovaných, spoľahlivých zdrojov (70). Tieto uistenia môžu byť podľa judikatúry výslovné (napr. priame oznámenie členskému štátu o platnosti určitého opatrenia) (71) alebo implicitné (napr. zbytočný odklad v konaní, schválenie podobných schém v minulosti) (72). Na legitímne očakávanie týkajúce sa zákonnosti štátnej pomoci sa v zásade, a pokiaľ neexistujú mimoriadne okolnosti, možno odvolávať len vtedy, ak bola táto pomoc poskytnutá v súlade s postupom upraveným v článku 108 ZFEÚ (73).

70

71

72

73

| (205) | Komisia konštatuje, že v danom prípade nejde o porušenie zásady oprávneného očakávania. Ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 147 až 150, talianske orgány Komisii pomoc nikdy neoznámili. Komisia navyše neposkytla žiadne presné, neviažuce sa na splnenie žiadnej podmienky a zhodujúce sa uistenia, že opatrenie nie je pomocou alebo je zlučiteľnou pomocou (74). |
| --- | --- |

(205)

Komisia konštatuje, že v danom prípade nejde o porušenie zásady oprávneného očakávania. Ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 147 až 150, talianske orgány Komisii pomoc nikdy neoznámili. Komisia navyše neposkytla žiadne presné, neviažuce sa na splnenie žiadnej podmienky a zhodujúce sa uistenia, že opatrenie nie je pomocou alebo je zlučiteľnou pomocou (74).

74

| (206) | Základná požiadavka právnej istoty, na ktorú sa takisto vzťahuje článok 16 procesného nariadenia, má za cieľ zaručiť predvídateľnosť situácií a právnych vzťahov vyplývajúcich z práva Únie, a preto bráni tomu, aby Komisia mohla donekonečna odkladať vykonávanie svojich právomocí (75). |
| --- | --- |

(206)

Základná požiadavka právnej istoty, na ktorú sa takisto vzťahuje článok 16 procesného nariadenia, má za cieľ zaručiť predvídateľnosť situácií a právnych vzťahov vyplývajúcich z práva Únie, a preto bráni tomu, aby Komisia mohla donekonečna odkladať vykonávanie svojich právomocí (75).

75

| (207) | Komisia so zreteľom na veľmi osobitné okolnosti prípadu zastáva názor, že vo vzťahu k talianskym orgánom sa riadne nezohľadnila zásada právnej istoty. |
| --- | --- |

(207)

Komisia so zreteľom na veľmi osobitné okolnosti prípadu zastáva názor, že vo vzťahu k talianskym orgánom sa riadne nezohľadnila zásada právnej istoty.

| (208) | Komisia konštatuje, že jestvuje súbor dôkazov, ktoré naznačujú, že i) Komisia sa oneskorila v plnení svojich právomocí, pokiaľ ide o skúmanie predmetných opatrení; a ii) Komisia talianskym orgánom pred opätovným otvorením prípadu v roku 2013 vyslala implicitný signál, ktorý ich mohol uviesť do omylu, pokiaľ ide o zákonnosť týchto opatrení (76). |
| --- | --- |

(208)

Komisia konštatuje, že jestvuje súbor dôkazov, ktoré naznačujú, že i) Komisia sa oneskorila v plnení svojich právomocí, pokiaľ ide o skúmanie predmetných opatrení; a ii) Komisia talianskym orgánom pred opätovným otvorením prípadu v roku 2013 vyslala implicitný signál, ktorý ich mohol uviesť do omylu, pokiaľ ide o zákonnosť týchto opatrení (76).

76

| (209) | Po prvé sa Komisia oneskorila v plnení svojich právomocí, pokiaľ ide o skúmanie predmetných opatrení: Komisia poslala žiadosť o informácie v marci 2006, na ktorú Taliansko odpovedalo 3. apríla 2006, keď poskytlo podrobné informácie, ktoré mali Komisiu viesť k záveru, že kontrolované opatrenie bolo skutočne verejnou podporou. Útvary Komisie však list ďalej neskúmali žiadnymi prostriedkami a vec sa uzavrela. Opätovne sa otvorila o sedem rokov neskôr, po formálnej sťažnosti vo februári 2013. Napokon bolo v júni 2016 vydané rozhodnutie o začatí konania. |
| --- | --- |

(209)

Po prvé sa Komisia oneskorila v plnení svojich právomocí, pokiaľ ide o skúmanie predmetných opatrení: Komisia poslala žiadosť o informácie v marci 2006, na ktorú Taliansko odpovedalo 3. apríla 2006, keď poskytlo podrobné informácie, ktoré mali Komisiu viesť k záveru, že kontrolované opatrenie bolo skutočne verejnou podporou. Útvary Komisie však list ďalej neskúmali žiadnymi prostriedkami a vec sa uzavrela. Opätovne sa otvorila o sedem rokov neskôr, po formálnej sťažnosti vo februári 2013. Napokon bolo v júni 2016 vydané rozhodnutie o začatí konania.

| (210) | Po druhé, implicitný signál, ktorý Komisia vyslala talianskym orgánom pred opätovným otvorením prípadu v roku 2013, ich mohol uviesť do omylu, pokiaľ ide o zákonnosť týchto opatrení Talianske orgány v liste z 3. apríla 2006 tvrdili, že predmetné suché doky sú verejnou infraštruktúrou, a preto sa na ne nevzťahujú usmernenia v oblasti stavby lodí. Informácie, ktoré talianske orgány poskytli Komisii, však mali Komisiu viesť k záveru, že kontrolované opatrenie bolo skutočne verejnou podporou zariadení na stavbu a opravu lodí predstavujúcou štátnu pomoc, ktorá mala byť oznámená Komisii. Takže aj keď Komisia poznala povahu podporovaného investičného projektu, nepodnikla žiadne ďalšie kroky ani nevykonala v rokoch 2006 – 2013 žiadne vyšetrovanie, čím vyslala Taliansku jasný signál, že suché doky správne označilo za prístavnú infraštruktúru. |
| --- | --- |

(210)

Po druhé, implicitný signál, ktorý Komisia vyslala talianskym orgánom pred opätovným otvorením prípadu v roku 2013, ich mohol uviesť do omylu, pokiaľ ide o zákonnosť týchto opatrení Talianske orgány v liste z 3. apríla 2006 tvrdili, že predmetné suché doky sú verejnou infraštruktúrou, a preto sa na ne nevzťahujú usmernenia v oblasti stavby lodí. Informácie, ktoré talianske orgány poskytli Komisii, však mali Komisiu viesť k záveru, že kontrolované opatrenie bolo skutočne verejnou podporou zariadení na stavbu a opravu lodí predstavujúcou štátnu pomoc, ktorá mala byť oznámená Komisii. Takže aj keď Komisia poznala povahu podporovaného investičného projektu, nepodnikla žiadne ďalšie kroky ani nevykonala v rokoch 2006 – 2013 žiadne vyšetrovanie, čím vyslala Taliansku jasný signál, že suché doky správne označilo za prístavnú infraštruktúru.

| (211) | Sedem rokov, ktoré uplynuli od odpovede talianskych orgánov na list Komisie po ďalšiu žiadosť Komisie o informácie odoslanú Taliansku, mohli Taliansko v tomto konkrétnom prípade viesť k predpokladu, že vzhľadom na mlčanie Komisie pôvodné stanovisko Talianska, podľa ktorého sa na opatrenie nevzťahovala kontrola štátnej pomoci, a teda nebolo potrebné žiadne oznámenie, Komisia implicitne schvaľovala. Aj keď je v zásade pravdou, že chýbajúca reakcia Komisie na odpoveď členského štátu nemôže sama osebe znamenať porušenie zásady právnej istoty, je zrejmé, že tento konkrétny prípad nezahŕňa len nečinnosť zo strany Komisie,ale aj implicitný signál útvarov Komisie Taliansku, ktorý viedol k mimoriadnej kombinácii okolností. V dôsledku toho i) sedemročné oneskorenie pôvodného rozhodovacieho procesu (tým, že sa nenadviazalo na úvodný list talianskych orgánov z 3. apríla 2006) v kombinácii s ii) nečinnosťou Komisie, ktorá sa vzhľadom na osobitné okolnosti tohto prípadu dala vykladať ako tichý súhlas so stanoviskom talianskych orgánov týkajúcim sa určenia a výkladu právneho rámca pre posudzovanie opatrenia, mohli vytvoriť priestor na pochybnosti, pokiaľ ide o zákonnosť opatrení, a zabránili talianskym orgánom, aby podnikli kroky na včasné zosúladenie príslušných opatrení s pravidlami štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(211)

Sedem rokov, ktoré uplynuli od odpovede talianskych orgánov na list Komisie po ďalšiu žiadosť Komisie o informácie odoslanú Taliansku, mohli Taliansko v tomto konkrétnom prípade viesť k predpokladu, že vzhľadom na mlčanie Komisie pôvodné stanovisko Talianska, podľa ktorého sa na opatrenie nevzťahovala kontrola štátnej pomoci, a teda nebolo potrebné žiadne oznámenie, Komisia implicitne schvaľovala. Aj keď je v zásade pravdou, že chýbajúca reakcia Komisie na odpoveď členského štátu nemôže sama osebe znamenať porušenie zásady právnej istoty, je zrejmé, že tento konkrétny prípad nezahŕňa len nečinnosť zo strany Komisie,ale aj implicitný signál útvarov Komisie Taliansku, ktorý viedol k mimoriadnej kombinácii okolností. V dôsledku toho i) sedemročné oneskorenie pôvodného rozhodovacieho procesu (tým, že sa nenadviazalo na úvodný list talianskych orgánov z 3. apríla 2006) v kombinácii s ii) nečinnosťou Komisie, ktorá sa vzhľadom na osobitné okolnosti tohto prípadu dala vykladať ako tichý súhlas so stanoviskom talianskych orgánov týkajúcim sa určenia a výkladu právneho rámca pre posudzovanie opatrenia, mohli vytvoriť priestor na pochybnosti, pokiaľ ide o zákonnosť opatrení, a zabránili talianskym orgánom, aby podnikli kroky na včasné zosúladenie príslušných opatrení s pravidlami štátnej pomoci.

| (212) | Preto na základe osobitných okolností tohto prípadu a spojenia uvedených prvkov s cieľom zaručiť predvídateľnosť situácií a právnych vzťahov vyplývajúcich z práva Únie Komisia dospela k záveru, že osobitné okolnosti tohto prípadu znamenajú, že od Talianska sa nebude vyžadovať vymáhanie žiadnej nezlučiteľnej pomoci pre prístavný orgán mesta Neapol alebo spoločnosť CAMED, uvedenej v oddiele 5 poskytnutej pred žiadosťou o informácie, ktorú Komisia poslala Taliansku 28. februára 2013, ktorou sa táto vec opätovne otvorila. |
| --- | --- |

(212)

Preto na základe osobitných okolností tohto prípadu a spojenia uvedených prvkov s cieľom zaručiť predvídateľnosť situácií a právnych vzťahov vyplývajúcich z práva Únie Komisia dospela k záveru, že osobitné okolnosti tohto prípadu znamenajú, že od Talianska sa nebude vyžadovať vymáhanie žiadnej nezlučiteľnej pomoci pre prístavný orgán mesta Neapol alebo spoločnosť CAMED, uvedenej v oddiele 5 poskytnutej pred žiadosťou o informácie, ktorú Komisia poslala Taliansku 28. februára 2013, ktorou sa táto vec opätovne otvorila.

| (213) | Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú po 28. februári 2013, každá nezlučiteľná pomoc je vymáhateľná od príjemcov. Komisia konštatuje, že po podrobnej žiadosti o informácie odoslanej 28. februára 2013 boli talianske orgány plne informované o pochybnostiach Komisie týkajúcich sa zákonnosti a zlučiteľnosti pomoci. |
| --- | --- |

(213)

Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú po 28. februári 2013, každá nezlučiteľná pomoc je vymáhateľná od príjemcov. Komisia konštatuje, že po podrobnej žiadosti o informácie odoslanej 28. februára 2013 boli talianske orgány plne informované o pochybnostiach Komisie týkajúcich sa zákonnosti a zlučiteľnosti pomoci.

| (214) | Ako je však uvedené v odôvodnení 178, Komisia zistila, že všetky predmetné opatrenia boli prístavnému orgánu mesta Neapol poskytnuté pred 28. februárom 2013, teda pred dátumom žiadosti o informácie, ktorú Komisia poslala Taliansku po formálnej sťažnosti v roku 2013. Aj spoločnosti CAMED boli všetky predmetné opatrenia poskytnuté pred 28. februárom 2013, keďže vymáhateľné právo získať pomoc jej bolo udelené na základe koncesie z roku 2004. Preto žiadne z opatrení pomoci, ktoré sú predmetom tohto konania, nebolo poskytnuté po 28. februári 2013. |
| --- | --- |

(214)

Ako je však uvedené v odôvodnení 178, Komisia zistila, že všetky predmetné opatrenia boli prístavnému orgánu mesta Neapol poskytnuté pred 28. februárom 2013, teda pred dátumom žiadosti o informácie, ktorú Komisia poslala Taliansku po formálnej sťažnosti v roku 2013. Aj spoločnosti CAMED boli všetky predmetné opatrenia poskytnuté pred 28. februárom 2013, keďže vymáhateľné právo získať pomoc jej bolo udelené na základe koncesie z roku 2004. Preto žiadne z opatrení pomoci, ktoré sú predmetom tohto konania, nebolo poskytnuté po 28. februári 2013.

7.3.   Pomoc, ktorá sa má vymáhať od prístavného orgánu mesta Neapol a od spoločnosti CAMED

Pomoc, ktorá sa má vymáhať od prístavného orgánu mesta Neapol a od spoločnosti CAMED

| (215) | Vzhľadom na osobitné okolnosti prítomné v tomto prípade, ako sú vysvetlené v odôvodneniach 207 až 211, a záver v odôvodnení 214 Taliansko nemusí vymáhať žiadnu sumu od prístavného orgánu mesta Neapol ani od spoločnosti CAMED. Z rovnakých dôvodov sa v tomto rozhodnutí nevylučujú budúce platby týkajúce sa konkrétnych súm pomoci, ktoré už boli poskytnuté prístavnému orgánu mesta Neapol (na základe vyhlášky ministerstva z 27. októbra 1999, prijatej v rozsahu pôsobnosti všeobecného rámca stanoveného v zákone 413/1998, v spojení s vyhláškou ministerstva z 2. mája 2001) a spoločnosti CAMED (na základe koncesie z roku 2004) pred 28. februárom 2013. |
| --- | --- |

(215)

Vzhľadom na osobitné okolnosti prítomné v tomto prípade, ako sú vysvetlené v odôvodneniach 207 až 211, a záver v odôvodnení 214 Taliansko nemusí vymáhať žiadnu sumu od prístavného orgánu mesta Neapol ani od spoločnosti CAMED. Z rovnakých dôvodov sa v tomto rozhodnutí nevylučujú budúce platby týkajúce sa konkrétnych súm pomoci, ktoré už boli poskytnuté prístavnému orgánu mesta Neapol (na základe vyhlášky ministerstva z 27. októbra 1999, prijatej v rozsahu pôsobnosti všeobecného rámca stanoveného v zákone 413/1998, v spojení s vyhláškou ministerstva z 2. mája 2001) a spoločnosti CAMED (na základe koncesie z roku 2004) pred 28. februárom 2013.

| (216) | Ak by však Taliansko plánovalo poskytnutie ďalších opatrení pomoci v neapolskom prístave, bude zrejme povinné podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ oznámiť také opatrenia Komisii, aby posúdila ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom (samozrejme okrem situácie, keď majú také opatrenia skupinovú výnimku z oznámenia). |
| --- | --- |

(216)

Ak by však Taliansko plánovalo poskytnutie ďalších opatrení pomoci v neapolskom prístave, bude zrejme povinné podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ oznámiť také opatrenia Komisii, aby posúdila ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom (samozrejme okrem situácie, keď majú také opatrenia skupinovú výnimku z oznámenia).

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Štátna pomoc Talianska vo forme investičnej pomoci poskytnutá prístavnému orgánu mesta Neapol na základe vyhlášky ministerstva z 27. októbra 1999, prijatej v rozsahu pôsobnosti všeobecného rámca stanoveného v zákone 413/1998, v spojení s vyhláškou ministerstva z 2. mája 2001, ktorú Taliansko poskytlo neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

2.   Štátna pomoc vo forme neoprávnene nízkych koncesných poplatkov spoločnosti CAMED prístavnému orgánu mesta Neapol, ktorú Taliansko poskytlo neoprávnene prostredníctvom koncesnej zmluvy z roku 2004 podpísanej spoločnosťou CAMED a prístavným orgánom mesta Neapol 29. júla 2004 v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

Taliansko nie je povinné vymáhať pomoc uvedenú v článku 1.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 20. septembra 2018

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 369, 7.10.2016, s. 78.

1

(2)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1). Toto nariadenie bolo nahradené nariadením Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúcim podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

3

(4)  
  Regolamento per l'esercizio dei bacini di carenaggio, http://porto.napoli.it/wp-content/uploads/2015/05/RegolamentoBacini.pdf.

4

Regolamento per l'esercizio dei bacini di carenaggio,

(5)  Nariadenie bolo naposledy zmenené v roku 2012, http://porto.napoli.it/wp-content/uploads/2015/06/Ordinanza_N.6_03-04-2012.pdf.

5

(6)  Talianske orgány vysvetlili, že táto spoločnosť prešla viacerými korporátnymi transformáciami a niekoľkokrát zmenila svoj názov. Z dôvodu zjednodušenia sa v rozhodnutí používa názov spoločnosti „CAMED“, hoci v minulosti sa nazývala inak (Bacini Napoletani, S.p.A.).

6

(7)  Dohoda (Convenzione) medzi prístavným orgánom mesta Neapol a spoločnosťou Bacini Napoletani, S.p.A., (t. j. CAMED) z 12. júna 2001. Podľa dohody z roku 2001 spoločnosť CAMED prevádzkuje suchý dok č. 3 prinajmenšom od roku 1959.

7

Convenzione

(8)  Článok 36 námorného kódexu (Codice navale) a článok 18 nariadenia o námornom kódexe (Regolamento per l' esecuzione del codice della navigazione marittima).

8

Codice navale

Regolamento per l' esecuzione del codice della navigazione marittima

(9)  Výška investície uvedená v koncesii z roku 2004 je skutočne 24 miliónov EUR, a nie 24 000 EUR, ako je uvedené v rozhodnutí o začatí konania.

9

(10)  Sťažovateľ sa okrem iného odvolával na rozhodnutie Komisie vo veci štátnej pomoci č. SA.34940 (N/2012), Taliansko – Port of Augusta, z 19. decembra 2012 (Ú. v. EÚ C 77, 15.3.2013, s. 1).

10

(11)  
  „
  Per la realizzazione di opere infrastrutturali di amplimento, ammodernamento e riqualificazione dei porti, il Ministero dei trasporti e della navigazione adotta un programma sulla base delle richieste delle autorità portuali o, laddove non istituite, delle autorità marittime, sentite le regioni interessate
  “.

11

Per la realizzazione di opere infrastrutturali di amplimento, ammodernamento e riqualificazione dei porti, il Ministero dei trasporti e della navigazione adotta un programma sulla base delle richieste delle autorità portuali o, laddove non istituite, delle autorità marittime, sentite le regioni interessate

(12)  
  „Decreto 27 ottobre 1999 Adozione del programma di opere infrastrutturali di ampliamento, ammodernamento e riqualificazione dei porti. (GU Serie Generale n.10 del 14-01-2000)“.

12

(13)  
  „Decreto 2 maggio 2001 Ripartizione delle risorse di cui all'art. 9 della legge n. 413 del 1998, rifinanziate dall'art. 54, comma 1, della legge n. 488 del 1999 e dall'art. 144, comma 1, della legge n. 388 del 2000 per la realizzazione di opere infrastrutturali di ampliamento, l'ammodernamento e riqualificazione dei porti. (GU Serie Generale n.199 del 28-08-2001)“.

13

(14)  Ďalšie financovanie bolo neskôr udelené na základe článku 54 ods. 1 zákona č. 488/1999, článku 144 ods. 1 zákona č. 388/2000 a článku 36 zákona č. 166/2002.

14

(15)  Nariadenie Rady (ES) č. 1540/98 z 29. júna 1998, v ktorom sú stanovené nové pravidlá pomoci na stavbu lodí a ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 1999 a platilo do 31. decembra 2003 (Ú. v. ES L 202, 18.7.1998, s. 1).

15

(16)  
  Ú. v. EÚ C 317, 30.12.2003, s. 11. Pozri aj oznámenie Komisie o predĺžení platnosti rámcovej úpravy štátnej pomoci pre lodné staviteľstvo (Ú. v. EÚ C 260, 28.10.2006, s. 7) a oznámenie Komisie o predĺžení platnosti rámcovej úpravy štátnej pomoci pre lodné staviteľstvo (Ú. v. EÚ C 173, 8.7.2008, s. 3).

16

(17)  
  Ú. v. EÚ C 364, 14.12.2011, s. 9.

17

(18)  Pozri oznámenie Komisie o predĺžení platnosti rámca pre štátnu pomoc na stavbu lodí (Ú. v. EÚ C 357, 6.12.2013, s. 1).

18

(19)  
  Ú v. EÚ C 209, 23.7.2013, s. 1.

19

(20)  Pozri rozsudok vydaný vo veci C-222/92, SFEI ECLI:EU:C:1994:396.

20

(21)  Pozri rozsudok vydaný vo veci T-156/94, Aristrain/Komisia, ECLI:EU:T:1999:53.

21

(22)  Pozri rozsudok vydaný vo veci C-362/09 P, Athinaïki Techniki/Komisia, ECLI:EU:C:2010:783.

22

(23)  Pozri Legge 28 gennaio 1994, n. 84: Riordino della legislazione in materia portuale, Gazzetta Ufficiale n.28 del 4-2-1994 – Supplemento Ordinario n. 21.

23

Legge 28 gennaio 1994, n. 84: Riordino della legislazione in materia portuale, Gazzetta Ufficiale n.28 del 4-2-1994 – Supplemento Ordinario n. 21.

(24)  Podľa tohto zákona majú talianske prístavné orgány tieto hlavné funkcie: a) plánovanie, koordinácia a podpora obchodných a priemyselných činností vykonávaných v prístave; b) udržiavanie otvoreného prístupu k infraštruktúre a priestorom; c) poverovanie tretích strán a kontrola činnosti v prístave zameranej na poskytovanie služieb všeobecného záujmu používateľom prístavu za peniaze.

24

(25)  Talianske orgány sa odvolávajú na rozsudok vydaný vo veci T-128/98, Aéroports de Paris/Komisia, ECLI:EU:T:2000:290. Podľa Talianska je možnosť voľného stanovenia výšky poplatku požadovaného od potenciálnych používateľov zo strany správcu infraštruktúry potrebným a nevyhnutným predpokladom, aby bolo možné označiť poplatok za obchodný poplatok a činnosť za hospodársku činnosť.

25

(26)  Podľa Talianska vnútroštátne orgány v rámci vnútroštátneho plánu modernizácie talianskych prístavov prostredníctvom prijatého zákona č. 413/1998 prideľovali finančné prostriedky na vykonávanie prác na infraštruktúre s cieľom rozširovať, modernizovať a zlepšovať prístavy, pričom poverili prístavné orgány, aby investovali do prác na infraštruktúre v prístavoch celkovú sumu 50 miliónov EUR ročne.

26

(27)  Podľa článku 5 zákona č. 84/1994 a článku 104 legislatívneho dekrétu č. 112/1998 hospodársku záťaž spojenú s vykonávaním osobitných prác pri prestavbe infraštruktúry vo verejnom vlastníctve znáša výlučne taliansky štát, pokiaľ je výlučným vlastníkom.

27

(28)  Koncesia bola udelená na základe článku 36 námorného kódexu (Codice navale) a článku 18 nariadenia o námornom kódexe (Regolamento per l' esecuzione del codice della navigazione marittima).

28

Codice navale

Regolamento per l' esecuzione del codice della navigazione marittima

(29)  Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, s. 1).

29

(30)  Taliansko poznamenáva, že v rozsudku vo veci Aéroports de Paris sa ako hospodárska činnosť uvádzala správa letísk, a nie výstavba infraštruktúry. Preto je potrebné odvolávať sa aspoň na rozsudok vo veci Lipsko/Halle. Talianske orgány ďalej namietajú proti transpozícii tohto rozsudku do odvetvia prístavov, keďže existuje veľké riziko, že pri takomto uplatňovaní by sa celá hospodárska a priemyselná politika členských štátov v odvetví prístavov dostala do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci, čo by malo vplyv na súvisiace oblasti zodpovednosti Únie a členských štátov spôsobom poškodzujúcim členské štáty.

30

(31)  Rozhodnutie Komisie 94/374/ES z 2. februára 1994 o zákone regiónu Sicília č. 23/1991 týkajúcom sa mimoriadnej pomoci pre odvetvie a o článku 5 zákona regiónu Sicília č. 8/1991 týkajúcom sa predovšetkým financovania spoločnosti Sitas (Ú. v. ES L 170, 5.7.1994, s. 36).

31

(32)  Talianske orgány takisto uviedli príklady podobných situácií, keď iní koncesionári pôsobiaci v neapolskom prístave podpísali podobné dohody, podľa ktorých práce vykonávané na rôznych prvkoch infraštruktúry financoval prístavný orgán. Talianske orgány sa konkrétne odvolávajú na zmluvu o koncesii, ktorú prístavný orgán podpísal so sťažovateľom v tejto veci o vykonávaní činnosti v oblasti stavby lodí v neapolskom prístave, pričom za (rutinné) údržbárske práce je zodpovedný koncesionár, zatiaľ čo prístavný orgán súhlasil s financovaním výstavby nového doku (osobitná práca).

32

(33)  Talianske orgány vysvetlili, že prístavný orgán mesta Neapol vykonal pri uplatňovaní zákona č. 413/1998 osobitne na miestnej úrovni viaceré opatrenia, pri ktorých používal verejné finančné prostriedky na renováciu a modernizáciu veľkého množstva majetku vo vlastníctve štátu a častí infraštruktúry, ktorú využívajú podniky pôsobiace vo všetkých hospodárskych odvetviach, a nie len v odvetví stavby lodí, a uviedli konkrétne príklady.

33

(34)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ z 26. februára 2014 o udeľovaní koncesií (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1).

34

(35)  Rozhodnutie Komisie z 19. decembra 2012, SA.34940 – Prístav Augusta (Ú. v. EÚ C 77, 15.3.2013, s. 1.)

35

(36)  Zákon č. 84/1994, taliansky rámcový zákon o prístavoch.

36

(37)  Vyhláška ministerstva dopravy a lodnej dopravy č. 595 z 15. novembra 1995, po konzultácii s ministerstvom financií, s názvom „Nariadenie, ktorým sa stanovujú pravidlá určovania poplatkov za verejné koncesie na využívanie prímorskej pôdy“, GURI č. 158 z 8. júla 1996.

37

(38)  Pozri napr. rozsudok vydaný vo veci C-41/90, Höfner a Elser/Macrotron, ECLI:EU:C:1991:161, bod 21; rozsudok vydaný vo veci C-160/91, Poucet a Pistre/AGF a Cancava, ECLI:EU:C:1993:63, bod 17; rozsudok vydaný vo veci C-35/96, Komisia/Taliansko, ECLI:EU:C:1998:303.

38

(39)  Pozri rozsudok vydaný vo veci 118/85, Komisia/Taliansko, ECLI:EU:C:1987:283, bod 7; rozsudok vydaný vo veci C- 35/96, Komisia/Taliansko, ECLI:EU:C:1998:303, bod 36; rozsudok vydaný v spojených veciach C-180/98 to C-184/98, Pavlov a ďalší, ECLI:EU:C:2000:428, bod 75.

39

(40)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie z 12. mája 2004 týkajúce sa štátnej pomoci realizovanej v Španielsku pre ďalšiu pomoc na prestavbu španielskych verejných lodeníc vo veci štátnej pomoci C 40/00 (ex NN 61/00) (2005/173/ES).

40

(41)  
  „
  la concessione è assentita allo scopo di esercitarvi un cantiere di transformazioni e riparazioni di navi e/o imbarcazioni da diporto nonché per la gestione dei bacini di carenaggio in muratura...
  “

41

la concessione è assentita allo scopo di esercitarvi un cantiere di transformazioni e riparazioni di navi e/o imbarcazioni da diporto nonché per la gestione dei bacini di carenaggio in muratura...

(42)  Rozsudok vydaný vo veci T-314/15, Grécko/Komisia, ECLI:EU:T:2017:903, bod 79.

42

(43)  V programe z 27. októbra 1999 je uvedený zoznam 20 prístavov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky z vnútroštátnych zdrojov, a v programe z 2. mája 2001 sa tento zoznam rozširuje (na 25 prístavov).

43

(44)  Pozri napríklad rozsudok vydaný vo veci C-75/97, Belgicko/Komisia, ECLI:EU:C:1999:311, bod 32; rozsudok vydaný vo veci C-143/99, Adria-Wien Pipeline et Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, ECLI:EU:C:2001:598, bod 48.

44

(45)  Pozri rozsudok vydaný vo veci C-280/00, Altmark Trans/Regierungsprasidium Magdeburg, ECLI:EU:C:2003:415, body 87 a 88.

45

(46)  Rozsudok vydaný v spojených veciach C-66/16 P až C-69/16 P, Comunidad Autónoma del País Vasco a Itelazpi/Komisia, ECLI:EU:C:2017:999, body 72, 73 a 75. Pozri aj návrhy generálneho advokáta Watheleta v spojených veciach C-66/16 P až C-69/16 P, Comunidad Autónoma del País Vasco a Itelazpi/Komisia, ECLI:EU:C:2017:654, body 112, 114 až 117 a 121 až 122.

46

(47)  Pozri oznámenie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011, odsek 50

47

(48)  Rozsudok vydaný v spojených veciach C-34/01 až C-38/01, Enirisorse, ECLI:EU:C:2003:640, bod 33.

48

(49)  Pozri oznámenie C(2011) 9404 final o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu z 20. decembra 2011 (oznámenie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011), odsek 45

49

(50)  Pozri napríklad rozsudok vydaný vo veci 730/79, Philip Morris/Komisia, ECLI:EU:C:1980:209, bod 11, a rozsudok vydaný vo veci C-372/97, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:2004:234, bod 44.

50

(51)  Pozri rozhodnutie Komisie z 12. mája 2004 týkajúce sa štátnej pomoci realizovanej v Španielsku pre ďalšiu pomoc na prestavbu španielskych verejných lodeníc vo veci štátnej pomoci C 40/00 (ex NN 61/00) (2005/173/ES).

51

(52)  Pozri napríklad rozsudok vydaný vo veci 40/85, Belgicko/Komisia, ECLI:EU:C:1986:305, bod 12.

52

(53)  Rozsudok vydaný vo veci C-39/94, SFEI a ďalší, ECLI:EU:C:1996:285, body 60 a 61.

53

(54)  Rozsudok vydaný vo veci T-454/13, SNCM/Komisia, ECLI:EU:T:2017:134, bod 233.

54

(55)  Pozri napr. rozhodnutie 94/374/ES.

55

(56)  Rozsudok vydaný vo veci T-445/05, Associazione italiana del risparmio gestito και Fineco Asset Management/Komisia, ECLI:EU:T:2009:50, bod 145.

56

(57)  Rozsudok vydaný vo veci T-314/15, Grécko/Komisia, ECLI:EU:T:2017:903, bod 79.

57

(58)  Tento údaj je výsledkom extrapolácie priemerného koncesného poplatku, ktorý už spoločnosť CAMED platila v rokoch 2004 – 2017, na obdobie 30 rokov.

58

(59)  Poplatky, ktoré spoločnosti CAMED platia iní prevádzkovatelia prístavu, sa týkajú predovšetkým: i) používania suchých dokov a ii) poskytovania iných „súvisiacich služieb“ spoločnosťou CAMED, ako je napríklad vstup, výstup a údržba plavidla v doku, dodávky elektrickej energie, stlačeného vzduchu, žeriav doku, monitorovanie a environmentálna bezpečnosť.

59

(60)  Pozri oznámenie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2011, odsek 50

60

(61)  Rozhodnutie Komisie SA.39622 (2014/N), Slovinská republika – Pomoc na nápravu škôd spôsobených poľadovicou v Slovinsku v januári a vo februári 2014 (všetky odvetvia okrem poľnohospodárstva, lesníctva, rybolovu a akvakultúry).

61

(62)  
  Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 15.

62

(63)  Pozri rozsudok vydaný vo veci C-245/16, NEREA, ECLI:EU:C:2017:521, bod 32.

63

(64)  Tu sa Taliansko odvoláva na oznámenie č. 2003/C 317/06 (Ú. v. EÚ C 317, 30.12.2003, s. 11) a predovšetkým na odsek 12, v ktorom sa uvádza, že „štátna pomoc pre lodné staviteľstvo môže byť poskytovaná v súlade s článkami [107 a 108 ZFEÚ] a všetkými právnymi predpismi a opatreniami prijatými na ich základe“.

64

(65)  Vec C-431/14 P, Grécko/Komisia, ECLI:EU:C:2016:145, body 70 – 72.

65

(66)  Pozri bod 8 (a poznámku pod čiarou 9) usmernení o vnútroštátnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13): „[...] niektoré ďalšie odvetvia (doprava a stavba lodí) sa tiež riadia osobitnými pravidlami, v ktorých je zohľadnený osobitý stav dotknutých odvetví a ktoré sa môžu čiastočne alebo úplne odchyľovať od týchto usmernení“, pozri bod 2 usmernení o vnútroštátnej regionálnej pomoci (2000 – 2006) (Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9): „Okrem toho, niektoré odvetvia, pre ktoré platí, sa tiež riadia pravidlami osobitne zameranými na príslušné odvetvie.“

66

(67)  Pozri i) nariadenie (ES) č. 1540/98, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 1999 a platilo do 31. decembra 2003; ii) rámec pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2004, ktorý bol pôvodne platný od 1. januára 2004 do 31. decembra 2006 a neskôr dvakrát predĺžený do 31. decembra 2008 a do 31. decembra 2011.

67

(68)  Pozri článok 7 nariadenia (ES) č. 1540/98; odsek 26 rámca pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2003; odôvodnenie 13 rámca pre štátnu pomoc na stavbu lodí z roku 2011. Pozri aj rozhodnutie Komisie o štátnej pomoci C 21/2006 (ex N 635/2005), ktorú Slovenská republika zamýšľa poskytnúť podniku Slovenské lodenice Komárno, 2007/529/ES.

68

(69)  Rozsudok vydaný vo veci 223/85, RSV/Komisia, ECLI:EU:C:1987:502.

69

(70)  Rozsudok vydaný vo veci C-537/08 P, Kahla Thuringen Porzellan, ECLI:EU:C:2010:769, bod 63 a citovaná judikatúra.

70

(71)  Rozsudok vydaný vo veci 267/85, Van den Bergh en Jurgens/Komisia, ECLI:EU:C:1987:121, bod 44.

71

V

(72)  Rozsudok vydaný vo veci 223/85, RSV/Komisia, ECLI:EU:C:1987:502.

72

(73)  Rozsudok vydaný v spojených veciach C-630/11 P až C-633/11 P, HGA Srl a ďalší, ECLI:EU:C:2013:387, bod 134.

73

(74)  Pokiaľ ide o vymedzenie zásady oprávneného očakávania, pozri rozsudky Súdneho dvora vydané vo veciach 265/85, Van den Bergh en Jurgens/Komisia, ECLI:EU:C:1987:121, bod 44, a C-152/88, Sofrimport/Komisia, ECLI:EU:C:1990:259, bod 26; rozsudky Všeobecného súdu vydané vo veciach T-290/97, Mehibas Dordtselaan/Komisia, ECLI:EU:T:2000:8, bod 59, a T-223/00, Kyowa Hakko Kogyo/Komisia, ECLI:EU:T:2003:194, bod 51. Pokiaľ ide o prípad chýbajúceho oprávneného očakávania zo strany príjemcu neoprávnene poskytnutej pomoci, pozri rozsudok Súdneho dvora vydaný v spojených veciach C-183/02 P a C-187/02 P, Demesa a Territorio Histórico de Álava/Komisia, ECLI:EU:C:2004:701, body 44 a 45 a citovaná judikatúra.

74

(75)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vydaný v spojených veciach C-74/00 P a C-75/00 P, Falck a Acciaierie di Bolzano/Komisia, ECLI:EU:C:2002:524, bod 140.

75

(76)  Pozri rozhodnutie Komisie 2007/256/ES z 20. decembra 2006 o schéme pomoci, ktorú Francúzsko zaviedlo podľa článku 39 CA všeobecného zákonníka o daniach – Štátna pomoc C46/2004 (ex NN65/2004) (Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2007, s. 41) a rozsudok vydaný vo veci C-408/04 P, Komisia/Salzgitter, ECLI:EU:C:2008:236, bod 106.

76

---