# Europos Sąjungos L 40/2019

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 40 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 62 metai2019m. vasario 12d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 40

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

62 metai2019m. vasario 12d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2019 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/244, kuriuo importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis kompensacinis muitas | 1 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2019 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/245, kuriuo priimami įsipareigojimo pasiūlymai, pateikti importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustačius galutinius kompensacinius muitus | 71 |
| | * | 2019 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/246, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 1107)

   (
  1
  ) | 78 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2019 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/244, kuriuo importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis kompensacinis muitas

1

SPRENDIMAI

*

2019 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/245, kuriuo priimami įsipareigojimo pasiūlymai, pateikti importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustačius galutinius kompensacinius muitus

71

*

2019 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/246, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2019) 1107)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 1107)

1

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2019 2 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 2 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 40/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/244

2019 m. vasario 11 d.

kuriuo importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis kompensacinis muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

Inicijavimas

| (1) | 2018 m. sausio 31 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Reglamento (ES) 2016/1037 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl į Europos Sąjungą importuojamo Argentinos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės biodyzelino. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2018 m. sausio 31 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Reglamento (ES) 2016/1037 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl į Europos Sąjungą importuojamo Argentinos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės biodyzelino. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (2) | Šį tyrimą Komisija inicijavo atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 18 d. Europos biodyzelino tarybos (angl. European Biodiesel Board) (toliau – EBB arba skundo pateikėjas) gamintojų vardu pateiktą skundą. Skundas susijęs su apytiksliai 70 % visos Sąjungos biodyzelino produkcijos. Skunde pateikta pakankamai subsidijavimo ir grėsmės, kad dėl jo gali būti daroma žala, įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą. |
| --- | --- |

(2)

Šį tyrimą Komisija inicijavo atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 18 d. Europos biodyzelino tarybos (angl. European Biodiesel Board) (toliau – EBB arba skundo pateikėjas) gamintojų vardu pateiktą skundą. Skundas susijęs su apytiksliai 70 % visos Sąjungos biodyzelino produkcijos. Skunde pateikta pakankamai subsidijavimo ir grėsmės, kad dėl jo gali būti daroma žala, įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą.

European Biodiesel Board

| (3) | Prieš inicijuodama antisubsidijų tyrimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį Argentinos Vyriausybei (3) pranešė gavusi dokumentais tinkamai pagrįstą skundą ir pakvietė ją dalyvauti konsultacijose. Argentinos Vyriausybė šį kvietimą priėmė ir konsultacijos buvo surengtos 2018 m. sausio 24 d. Per konsultacijas ir tolesnius informacijos mainus su Argentinos Vyriausybe buvo tinkamai atsižvelgta į Argentinos Vyriausybės pateiktas pastabas. Vis dėlto abi šalis tenkinančio sprendimo priimti nepavyko. |
| --- | --- |

(3)

Prieš inicijuodama antisubsidijų tyrimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį Argentinos Vyriausybei (3) pranešė gavusi dokumentais tinkamai pagrįstą skundą ir pakvietė ją dalyvauti konsultacijose. Argentinos Vyriausybė šį kvietimą priėmė ir konsultacijos buvo surengtos 2018 m. sausio 24 d. Per konsultacijas ir tolesnius informacijos mainus su Argentinos Vyriausybe buvo tinkamai atsižvelgta į Argentinos Vyriausybės pateiktas pastabas. Vis dėlto abi šalis tenkinančio sprendimo priimti nepavyko.

3

| (4) | Paskelbusi pranešimą apie inicijavimą, Komisija pastabų dėl jo gavo iš Argentinos biodyzelino rūmų (Cámara Argentina de Biocombustibles, toliau – CARBIO). Savo pastabose CARBIO tvirtino, kad Argentinos biodyzelino pramonė nėra subsidijuojama ir kad Argentinos biodyzelino importas materialinės žalos grėsmės Sąjungos pramonei nekelia. |
| --- | --- |

(4)

Paskelbusi pranešimą apie inicijavimą, Komisija pastabų dėl jo gavo iš Argentinos biodyzelino rūmų (Cámara Argentina de Biocombustibles, toliau – CARBIO). Savo pastabose CARBIO tvirtino, kad Argentinos biodyzelino pramonė nėra subsidijuojama ir kad Argentinos biodyzelino importas materialinės žalos grėsmės Sąjungos pramonei nekelia.

Cámara Argentina de Biocombustibles

| (5) | Inicijavimo etapu turėtus subsidijavimo įrodymus Komisija pateikė nekonfidencialioje skundo versijoje, o tuo etapu turėtų įrodymų analizę pateikė memorandume dėl įrodymų pakankamumo, kuriuo remiantis buvo inicijuotas tyrimas. |
| --- | --- |

(5)

Inicijavimo etapu turėtus subsidijavimo įrodymus Komisija pateikė nekonfidencialioje skundo versijoje, o tuo etapu turėtų įrodymų analizę pateikė memorandume dėl įrodymų pakankamumo, kuriuo remiantis buvo inicijuotas tyrimas.

| (6) | Dėl įrodymų, kad keliama žalos grėsmė, CARBIO argumentavo, kad skundo pateikėjas nepateikė pakankamai su pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalyje išdėstytais kriterijais susijusių įrodymų, ypač dėl didelio importo padidėjimo, laisvai disponuojamų pajėgumų Argentinoje ir Argentinos importo poveikio kainoms. Vis dėlto CARBIO argumentacija buvo daugiausia grindžiama pernelyg pesimistiniais Argentinos eksporto plėtros 2018 m. įverčiais: CARBIO apskaičiavo, kad per visus 2018 m. eksportas į visas pasaulio šalis sudarys 480 000 t, bet šio mažo skaičiaus, kuris buvo 70 % mažesnis už atitinkamus 2016 m. ir 2017 m., skaičius, nepagrindė (4). Tokio žemo lygio Argentinos importas žalos Sąjungos pramonei grėsmės tariamai nekeltų. Komisija atsižvelgė į skunde pateiktus įrodymus (grindžiamus faktiniu importu iki 2017 m. rugpjūčio mėn. ir 2018 m. įverčiais, grindžiamais GAIN ataskaitoje (5) pateiktais gamybos duomenimis), iš kurių buvo matyti daug didesnis apskaičiuotas importo lygis. Dėl gamybos pajėgumų CARBIO patvirtino, kad Argentinos gamybos pajėgumai iš tikrųjų labai – daugiau kaip 3 mln. t – viršija vidaus suvartojimą. |
| --- | --- |

(6)

Dėl įrodymų, kad keliama žalos grėsmė, CARBIO argumentavo, kad skundo pateikėjas nepateikė pakankamai su pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalyje išdėstytais kriterijais susijusių įrodymų, ypač dėl didelio importo padidėjimo, laisvai disponuojamų pajėgumų Argentinoje ir Argentinos importo poveikio kainoms. Vis dėlto CARBIO argumentacija buvo daugiausia grindžiama pernelyg pesimistiniais Argentinos eksporto plėtros 2018 m. įverčiais: CARBIO apskaičiavo, kad per visus 2018 m. eksportas į visas pasaulio šalis sudarys 480 000 t, bet šio mažo skaičiaus, kuris buvo 70 % mažesnis už atitinkamus 2016 m. ir 2017 m., skaičius, nepagrindė (4). Tokio žemo lygio Argentinos importas žalos Sąjungos pramonei grėsmės tariamai nekeltų. Komisija atsižvelgė į skunde pateiktus įrodymus (grindžiamus faktiniu importu iki 2017 m. rugpjūčio mėn. ir 2018 m. įverčiais, grindžiamais GAIN ataskaitoje (5) pateiktais gamybos duomenimis), iš kurių buvo matyti daug didesnis apskaičiuotas importo lygis. Dėl gamybos pajėgumų CARBIO patvirtino, kad Argentinos gamybos pajėgumai iš tikrųjų labai – daugiau kaip 3 mln. t – viršija vidaus suvartojimą.

4

5

| (7) | Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(7)

Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

1.2.   Importo registracija

Importo registracija

| (8) | 2018 m. vasario 21 d. skundo pateikėjas pateikė prašymą pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį registruoti importuojamą Argentinos kilmės biodyzeliną. 2018 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/756 (toliau – Registracijos reglamentas) (6), kuriuo nustatoma privaloma importuojamo Argentinos kilmės biodyzelino registracija nuo 2018 m. gegužės 25 d. |
| --- | --- |

(8)

2018 m. vasario 21 d. skundo pateikėjas pateikė prašymą pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį registruoti importuojamą Argentinos kilmės biodyzeliną. 2018 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/756 (toliau – Registracijos reglamentas) (6), kuriuo nustatoma privaloma importuojamo Argentinos kilmės biodyzelino registracija nuo 2018 m. gegužės 25 d.

6

| (9) | Atsakydamos į reikalavimą registruoti, suinteresuotosios šalys pateikė pastabų; į šias pastabas Komisija atsižvelgė Registracijos reglamente. Komisija turėjo pakankamai importuojamo produkto registraciją pagrindžiančių įrodymų. |
| --- | --- |

(9)

Atsakydamos į reikalavimą registruoti, suinteresuotosios šalys pateikė pastabų; į šias pastabas Komisija atsižvelgė Registracijos reglamente. Komisija turėjo pakankamai importuojamo produkto registraciją pagrindžiančių įrodymų.

| (10) | Remiantis pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalimi, reikalavimas registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą nustatomas siekiant užtikrinti, kad, jei atlikus tyrimą būtų nustatyta faktų, dėl kurių būtų nustatyti kompensaciniai muitai, juos, jei tenkinamos būtinos sąlygos, pagal taikytinas teisės nuostatas registruotam importuojamam produktui būtų galima taikyti atgaline data. |
| --- | --- |

(10)

Remiantis pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalimi, reikalavimas registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą nustatomas siekiant užtikrinti, kad, jei atlikus tyrimą būtų nustatyta faktų, dėl kurių būtų nustatyti kompensaciniai muitai, juos, jei tenkinamos būtinos sąlygos, pagal taikytinas teisės nuostatas registruotam importuojamam produktui būtų galima taikyti atgaline data.

| (11) | Paskelbusi Registracijos reglamentą, Komisija šiuo atžvilgiu iš Argentinos Vyriausybės ir CARBIO gavo pastabų. |
| --- | --- |

(11)

Paskelbusi Registracijos reglamentą, Komisija šiuo atžvilgiu iš Argentinos Vyriausybės ir CARBIO gavo pastabų.

| (12) | Argentinos Vyriausybės pastabos buvo susijusios su teiginiu, kad Komisija nepateikė pakankamai subsidijavimo įrodymų ir neįrodė, kad žalą Sąjungos pramonei padarė per palyginti trumpą laikotarpį dideliais kiekiais vykdytas Argentinos biodyzelino importas. |
| --- | --- |

(12)

Argentinos Vyriausybės pastabos buvo susijusios su teiginiu, kad Komisija nepateikė pakankamai subsidijavimo įrodymų ir neįrodė, kad žalą Sąjungos pramonei padarė per palyginti trumpą laikotarpį dideliais kiekiais vykdytas Argentinos biodyzelino importas.

| (13) | Kaip paaiškinta 5–7 konstatuojamosiose dalyse, Komisija inicijavimo metu manė turinti pakankamai subsidijavimo ir žalos grėsmės įrodymų. Be to, Registracijos reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė įrodymų, kad 2017 m. rugpjūčio mėn. – 2018 m. kovo mėn. Argentinos biodyzelino importas labai padidėjo tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek atsižvelgiant į rinkos dalį, o tai galėtų rodyti, kad, besibaigiant tiriamajam laikotarpiui, buvo padaryta materialinė žala. Todėl šie teiginiai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(13)

Kaip paaiškinta 5–7 konstatuojamosiose dalyse, Komisija inicijavimo metu manė turinti pakankamai subsidijavimo ir žalos grėsmės įrodymų. Be to, Registracijos reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė įrodymų, kad 2017 m. rugpjūčio mėn. – 2018 m. kovo mėn. Argentinos biodyzelino importas labai padidėjo tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek atsižvelgiant į rinkos dalį, o tai galėtų rodyti, kad, besibaigiant tiriamajam laikotarpiui, buvo padaryta materialinė žala. Todėl šie teiginiai buvo atmesti.

1.3.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (14) | Atliekant tyrimą dėl subsidijavimo ir žalos nagrinėtas 2017 m. sausio 1 d. – 2017 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(14)

Atliekant tyrimą dėl subsidijavimo ir žalos nagrinėtas 2017 m. sausio 1 d. – 2017 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.4.   Suinteresuotosios šalys

Suinteresuotosios šalys

| (15) | Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Argentinos Vyriausybei, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime. |
| --- | --- |

(15)

Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Argentinos Vyriausybei, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

| (16) | Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(16)

Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

1.5.   Atranka

Atranka

| (17) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką. |
| --- | --- |

(17)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

1.5.1.   Sąjungos gamintojų atranka

Sąjungos gamintojų atranka

| (18) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Komisija juos atrinko remdamasi didžiausia tipine gamybos apimtimi, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. |
| --- | --- |

(18)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Komisija juos atrinko remdamasi didžiausia tipine gamybos apimtimi, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką.

| (19) | Preliminariai buvo atrinkti trys plačiai geografiškai pasiskirstę Sąjungos gamintojai. Atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 19 % visos Sąjungos pramonės gamybos apimties. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų gamintojų. |
| --- | --- |

(19)

Preliminariai buvo atrinkti trys plačiai geografiškai pasiskirstę Sąjungos gamintojai. Atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 19 % visos Sąjungos pramonės gamybos apimties. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų gamintojų.

| (20) | Pagrįstas pastabas dėl preliminariai atrinktų gamintojų Komisija gavo iš CARBIO, Greenergy Fuels Limited ir skundo pateikėjo. Šios pastabos išsamiau analizuojamos 310–313 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(20)

Pagrįstas pastabas dėl preliminariai atrinktų gamintojų Komisija gavo iš CARBIO, Greenergy Fuels Limited ir skundo pateikėjo. Šios pastabos išsamiau analizuojamos 310–313 konstatuojamosiose dalyse.

Greenergy Fuels Limited

| (21) | Į jas atsižvelgdama, Komisija vieną iš preliminariai atrinktų Sąjungos gamintojų pakeitė. Galutinai atrinktus gamintojus sudarė trys Sąjungos gamintojai trijose skirtingose valstybėse narėse. Jiems teko daugiau kaip 23 % Sąjungos pagaminamo kiekio. |
| --- | --- |

(21)

Į jas atsižvelgdama, Komisija vieną iš preliminariai atrinktų Sąjungos gamintojų pakeitė. Galutinai atrinktus gamintojus sudarė trys Sąjungos gamintojai trijose skirtingose valstybėse narėse. Jiems teko daugiau kaip 23 % Sąjungos pagaminamo kiekio.

1.5.2.   Importuotojų atranka

Importuotojų atranka

| (22) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

(22)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

| (23) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, du nesusiję importuotojai. Atsižvelgdama į nedidelį nesusijusių importuotojų skaičių, Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga. |
| --- | --- |

(23)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, du nesusiję importuotojai. Atsižvelgdama į nedidelį nesusijusių importuotojų skaičių, Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

1.5.3.   Argentinos eksportuojančių gamintojų atranka

Argentinos eksportuojančių gamintojų atranka

| (24) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Argentinos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Argentinos valdžios institucijų nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(24)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Argentinos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Argentinos valdžios institucijų nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (25) | Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, devyni nagrinėjamosios šalies gamintojai. Į atrinktus gamintojus Komisija neįtraukė vienos bendrovės, nes ji tiriamuoju laikotarpiu biodyzelino į Sąjungą neeksportavo. Likusioms aštuonioms bendrovėms arba bendrovių grupėms tiriamuoju laikotarpiu teko 100 % eksporto į Sąjungą. Remdamasi didžiausia tipine eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies b punktą Komisija atrinko tris eksportuojančių gamintojų grupes:






  — | Group Renova (Molinos Agro SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Vicentin SAIC), Argentina, |
| --- | --- | --- |

(25)

Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, devyni nagrinėjamosios šalies gamintojai. Į atrinktus gamintojus Komisija neįtraukė vienos bendrovės, nes ji tiriamuoju laikotarpiu biodyzelino į Sąjungą neeksportavo. Likusioms aštuonioms bendrovėms arba bendrovių grupėms tiriamuoju laikotarpiu teko 100 % eksporto į Sąjungą. Remdamasi didžiausia tipine eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies b punktą Komisija atrinko tris eksportuojančių gamintojų grupes:

—

Group Renova (Molinos Agro SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Vicentin SAIC), Argentina,

Group Renova

Molinos Agro SA

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA

Vicentin SAIC

| — | Group T6 (Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA), Argentina, |
| --- | --- |

—

Group T6 (Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA), Argentina,

Group T6

Aceitera General Deheza SA

Bunge Argentina SA

| — | Louis Dreyfus Commodities Argentina SA (toliau – LDC), Argentina. |
| --- | --- |

—

Louis Dreyfus Commodities Argentina SA (toliau – LDC), Argentina.

Louis Dreyfus Commodities Argentina SA

| (26) | Atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms tiriamuoju laikotarpiu teko 84 % viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą. |
| --- | --- |

(26)

Atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms tiriamuoju laikotarpiu teko 84 % viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.

| (27) | Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį Komisija dėl atrinktų bendrovių konsultavosi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Argentinos Vyriausybe. Pastabų dėl siūlomų atrinkti bendrovių Komisija negavo. |
| --- | --- |

(27)

Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį Komisija dėl atrinktų bendrovių konsultavosi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Argentinos Vyriausybe. Pastabų dėl siūlomų atrinkti bendrovių Komisija negavo.

1.5.4.   Individualus nagrinėjimas

Individualus nagrinėjimas

| (28) | Individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį neprašė nė vienas neatrinktas eksportuojantis gamintojas. |
| --- | --- |

(28)

Individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį neprašė nė vienas neatrinktas eksportuojantis gamintojas.

1.6.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

| (29) | Komisija išsiuntė klausimynus Argentinos Vyriausybei, trims atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms, trims atrinktiems Sąjungos gamintojams ir dviem apie save pranešusiems nesusijusiems importuotojams. |
| --- | --- |

(29)

Komisija išsiuntė klausimynus Argentinos Vyriausybei, trims atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms, trims atrinktiems Sąjungos gamintojams ir dviem apie save pranešusiems nesusijusiems importuotojams.

| (30) | Klausimyno atsakymus Komisijai pateikė Argentinos Vyriausybė, visos atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, bet tik vienas iš dviejų bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų. |
| --- | --- |

(30)

Klausimyno atsakymus Komisijai pateikė Argentinos Vyriausybė, visos atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, bet tik vienas iš dviejų bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų.

| (31) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl subsidijavimo, jo daromos žalos grėsmės ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai buvo surengti Argentinos Žemės ūkio, Užsienio reikalų, Gamybos ir Mokesčių ministerijų patalpose; juose taip pat dalyvavo pareigūnai iš kitų susijusių ministerijų. Tikrinamieji vizitai taip pat buvo surengti bankų Banco de Córdoba, Banco de la Provincia de Buenos Aires, Banco de la Ciudad de Buenos Aires, Banco Central de la República Argentina ir Banco de la Nación Argentina patalpose. |
| --- | --- |

(31)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl subsidijavimo, jo daromos žalos grėsmės ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai buvo surengti Argentinos Žemės ūkio, Užsienio reikalų, Gamybos ir Mokesčių ministerijų patalpose; juose taip pat dalyvavo pareigūnai iš kitų susijusių ministerijų. Tikrinamieji vizitai taip pat buvo surengti bankų Banco de Córdoba, Banco de la Provincia de Buenos Aires, Banco de la Ciudad de Buenos Aires, Banco Central de la República Argentina ir Banco de la Nación Argentina patalpose.

Banco de Córdoba

Banco de la Provincia de Buenos Aires

Banco de la Ciudad de Buenos Aires

Banco Central de la República Argentina

Banco de la Nación Argentina

| (32) | Pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti EBB ir šių bendrovių patalpose: | Sąjungos gamintojai:






  — | Masol Iberia Biofuel, S.L.U., Kasteljono regionas El Grao ir Barselona (Ispanija), |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti EBB ir šių bendrovių patalpose:

Sąjungos gamintojai:

—

Masol Iberia Biofuel, S.L.U., Kasteljono regionas El Grao ir Barselona (Ispanija),

Masol Iberia Biofuel, S.L.U.

El Grao

| — | Saipol, Gran Kuronas (Prancūzija), |
| --- | --- |

—

Saipol, Gran Kuronas (Prancūzija),

Saipol

| — | Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipcigas (Vokietija); |
| --- | --- |

—

Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipcigas (Vokietija);

Verbio Vereinigte BioEnergie AG

| | atrinkti Argentinos eksportuojantys gamintojai:






  — | Group Renova:






  — | Molinos Agro SA, Buenos Airės, |
| --- | --- | --- | --- |

atrinkti Argentinos eksportuojantys gamintojai:

—

Group Renova:

Group Renova

—

Molinos Agro SA, Buenos Airės,

Molinos Agro SA

| — | Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Buenos Airės, |
| --- | --- |

—

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Buenos Airės,

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA

| — | Vicentin SAIC, Buenos Airės; |
| --- | --- |

—

Vicentin SAIC, Buenos Airės;

Vicentin SAIC

| — | Group T6:






  — | Aceitera General Deheza SA, Buenos Airės, |
| --- | --- | --- |

—

Group T6:

Group T6

—

Aceitera General Deheza SA, Buenos Airės,

Aceitera General Deheza SA

| — | Bunge Argentina SA, Buenos Airės; |
| --- | --- |

—

Bunge Argentina SA, Buenos Airės;

Bunge Argentina SA

| — | LDC Argentina SA, Buenos Airės. |
| --- | --- |

—

LDC Argentina SA, Buenos Airės.

LDC Argentina SA

1.7.   Laikinųjų priemonių nenustatymas ir tolesnė procedūra

Laikinųjų priemonių nenustatymas ir tolesnė procedūra

| (33) | Nustačiusi, kad būtina surinkti daugiau informacijos apie pokyčius po tiriamojo laikotarpio, kuria remiantis būtų galima dar kartą patvirtinti Komisijos preliminariai nustatytus faktus ir sukaupti daugiau žinių apie Sąjungos interesus, Komisija nusprendė laikinųjų priemonių šioje byloje nenustatyti. |
| --- | --- |

(33)

Nustačiusi, kad būtina surinkti daugiau informacijos apie pokyčius po tiriamojo laikotarpio, kuria remiantis būtų galima dar kartą patvirtinti Komisijos preliminariai nustatytus faktus ir sukaupti daugiau žinių apie Sąjungos interesus, Komisija nusprendė laikinųjų priemonių šioje byloje nenustatyti.

| (34) | 2018 m. rugsėjo 21 d. informaciniu dokumentu, kuriame aprašyti preliminariai nustatyti faktai, Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė, kad Argentinos kilmės biodyzelino importui į Sąjungą laikinųjų kompensacinių muitų nenustatoma. 2018 m. spalio 8 d. šešios valstybės narės (Prancūzija, Ispanija, Bulgarija, Lenkija, Portugalija ir Rumunija) paprašė Komisijos šioje byloje nustatyti laikinąsias kompensacines priemones. 2018 m. spalio 10 d. raštu Komisija patvirtino, kad tyrimas vykdomas ir kad bus atsižvelgta į tolesnius faktus (ypač į pokyčius iškart po tiriamojo laikotarpio). |
| --- | --- |

(34)

2018 m. rugsėjo 21 d. informaciniu dokumentu, kuriame aprašyti preliminariai nustatyti faktai, Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė, kad Argentinos kilmės biodyzelino importui į Sąjungą laikinųjų kompensacinių muitų nenustatoma. 2018 m. spalio 8 d. šešios valstybės narės (Prancūzija, Ispanija, Bulgarija, Lenkija, Portugalija ir Rumunija) paprašė Komisijos šioje byloje nustatyti laikinąsias kompensacines priemones. 2018 m. spalio 10 d. raštu Komisija patvirtino, kad tyrimas vykdomas ir kad bus atsižvelgta į tolesnius faktus (ypač į pokyčius iškart po tiriamojo laikotarpio).

| (35) | Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų raštu dėl šio informacinio dokumento. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms, taip pat dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui. |
| --- | --- |

(35)

Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų raštu dėl šio informacinio dokumento. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms, taip pat dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

| (36) | Po informacinio dokumento atskleidimo pastabų buvo gauta iš Argentinos Vyriausybės, CARBIO, visų atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių ir EBB. |
| --- | --- |

(36)

Po informacinio dokumento atskleidimo pastabų buvo gauta iš Argentinos Vyriausybės, CARBIO, visų atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių ir EBB.

| (37) | Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą galutinėms išvadoms padaryti. Šią informaciją konkrečiai sudarė, be kita ko, papildomi iš EBB ir atrinktų Sąjungos gamintojų gauti klausimyno atsakymai, susiję su pokyčiais po tiriamojo laikotarpio, duomenys apie biodyzelino importą į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio ir duomenys, kuriuos po informacinio dokumento atskleidimo pateikė suinteresuotosios šalys. |
| --- | --- |

(37)

Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą galutinėms išvadoms padaryti. Šią informaciją konkrečiai sudarė, be kita ko, papildomi iš EBB ir atrinktų Sąjungos gamintojų gauti klausimyno atsakymai, susiję su pokyčiais po tiriamojo laikotarpio, duomenys apie biodyzelino importą į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio ir duomenys, kuriuos po informacinio dokumento atskleidimo pateikė suinteresuotosios šalys.

| (38) | 2018 m. gruodžio 3 d. Komisija visoms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketina nustatyti galutinį kompensacinį muitą į Sąjungą importuojamam nagrinėjamajam produktui. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio galutinio faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(38)

2018 m. gruodžio 3 d. Komisija visoms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketina nustatyti galutinį kompensacinį muitą į Sąjungą importuojamam nagrinėjamajam produktui. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio galutinio faktų atskleidimo.

| (39) | Po galutinio faktų atskleidimo EBB, Copa (Žemės ūkio profesinių organizacijų komitetas), Cogeca (Europos Sąjungos žemės ūkio kooperatyvų generalinė konfederacija) ir Europos aliejingųjų sėklų aljansas (angl. European Oilseed Alliance) palankiai įvertino Komisijos ketinimą nustatyti galutinį kompensacinį muitą į Sąjungą importuojamam nagrinėjamajam produktui. |
| --- | --- |

(39)

Po galutinio faktų atskleidimo EBB, Copa (Žemės ūkio profesinių organizacijų komitetas), Cogeca (Europos Sąjungos žemės ūkio kooperatyvų generalinė konfederacija) ir Europos aliejingųjų sėklų aljansas (angl. European Oilseed Alliance) palankiai įvertino Komisijos ketinimą nustatyti galutinį kompensacinį muitą į Sąjungą importuojamam nagrinėjamajam produktui.

Copa

Cogeca

European Oilseed Alliance

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

Nagrinėjamasis produktas

| (40) | Nagrinėjamas produktas – Argentinos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinami biodyzelinu, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(40)

Nagrinėjamas produktas – Argentinos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinami biodyzelinu, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (41) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinoje pagamintas biodyzelinas yra vien sojų metilesteris (toliau – SME), gaunamas iš sojų aliejaus, o Sąjungoje gaminamas biodyzelinas – daugiausia rapsų metilesteris (toliau – RME), bet gaminamas ir iš kitų žaliavų, įskaitant alyvų atliekas ir grynus aliejus. |
| --- | --- |

(41)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinoje pagamintas biodyzelinas yra vien sojų metilesteris (toliau – SME), gaunamas iš sojų aliejaus, o Sąjungoje gaminamas biodyzelinas – daugiausia rapsų metilesteris (toliau – RME), bet gaminamas ir iš kitų žaliavų, įskaitant alyvų atliekas ir grynus aliejus.

| (42) | SME ir RME priklauso riebalų rūgščių metilesterių (FAME) kategorijai. Sąvoka „esteriai“ susijusi su aliejaus peresterinimu, tiksliau – aliejaus sumaišymu su alkoholiu; taip gaminamas biodyzelinas ir –, kaip šalutinis produktas, – glicerinas. Sąvoka „metil-“ reiškia metanolį – šiame procese dažniausiai naudojamą alkoholį. |
| --- | --- |

(42)

SME ir RME priklauso riebalų rūgščių metilesterių (FAME) kategorijai. Sąvoka „esteriai“ susijusi su aliejaus peresterinimu, tiksliau – aliejaus sumaišymu su alkoholiu; taip gaminamas biodyzelinas ir –, kaip šalutinis produktas, – glicerinas. Sąvoka „metil-“ reiškia metanolį – šiame procese dažniausiai naudojamą alkoholį.

| (43) | SME biodyzeliną galima naudoti gryną, bet paprastai jis Sąjungoje prieš naudojant maišomas, nes grynas SME neatitinka Europos standarto EN 14214 dėl jodo ir cetaninio skaičiaus. SME su RME maišomas, nes SME, palyginti su RME, pasižymi aukštesne ribine filtruojamumo temperatūra (toliau – RFT), todėl grynas SME yra netinkamas naudoti žiemą šaltuosiuose Europos Sąjungos regionuose. |
| --- | --- |

(43)

SME biodyzeliną galima naudoti gryną, bet paprastai jis Sąjungoje prieš naudojant maišomas, nes grynas SME neatitinka Europos standarto EN 14214 dėl jodo ir cetaninio skaičiaus. SME su RME maišomas, nes SME, palyginti su RME, pasižymi aukštesne ribine filtruojamumo temperatūra (toliau – RFT), todėl grynas SME yra netinkamas naudoti žiemą šaltuosiuose Europos Sąjungos regionuose.

| (44) | Taigi transporto sektoriuje kaip degalai dyzelinu varomuose kelių transporto priemonių (kaip antai automobilių, sunkvežimių ir autobusų, taip pat traukinių) varikliuose yra naudojami biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišiniai. Be to, biodyzeliną (gryną arba sumaišytą su mineraliniu dyzelinu) galima naudoti kaip namų, komercinės paskirties ar pramoninių katilų kurą šildymui ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti. Biodyzeliną bandoma pradėti naudoti oro transportui, siekiant sumažinti oro pramonės išmetamą CO2 kiekį. |
| --- | --- |

(44)

Taigi transporto sektoriuje kaip degalai dyzelinu varomuose kelių transporto priemonių (kaip antai automobilių, sunkvežimių ir autobusų, taip pat traukinių) varikliuose yra naudojami biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišiniai. Be to, biodyzeliną (gryną arba sumaišytą su mineraliniu dyzelinu) galima naudoti kaip namų, komercinės paskirties ar pramoninių katilų kurą šildymui ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti. Biodyzeliną bandoma pradėti naudoti oro transportui, siekiant sumažinti oro pramonės išmetamą CO2 kiekį.

2

| (45) | Nagrinėjamojo produkto KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodai 1516209821, 1516209829 ir 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodai 1518009121, 1518009129 ir 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kodas 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodai 1518009921, 1518009929 ir 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodai 2710194321, 2710194329 ir 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodai 2710194621, 2710194629 ir 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodai 2710194721, 2710194729 ir 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARIC kodai 3824999210, 3824999212 ir 3824999220), 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (TARIC kodai 3826009011, 3826009019 ir 3826009030). |
| --- | --- |

(45)

Nagrinėjamojo produkto KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodai 1516209821, 1516209829 ir 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodai 1518009121, 1518009129 ir 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kodas 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodai 1518009921, 1518009929 ir 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodai 2710194321, 2710194329 ir 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodai 2710194621, 2710194629 ir 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodai 2710194721, 2710194729 ir 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARIC kodai 3824999210, 3824999212 ir 3824999220), 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (TARIC kodai 3826009011, 3826009019 ir 3826009030).

2.2.   Panašus produktas

Panašus produktas

| (46) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:






  a) | nagrinėjamasis produktas; |
| --- | --- | --- |

(46)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

a)

nagrinėjamasis produktas;

| b) | Argentinos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas; |
| --- | --- |

b)

Argentinos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas;

| c) | Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas. |
| --- | --- |

c)

Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

| (47) | Todėl Komisija nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte. |
| --- | --- |

(47)

Todėl Komisija nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

2.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

| (48) | Tvirtinimų dėl produkto apibrėžtosios srities Komisija negavo. |
| --- | --- |

(48)

Tvirtinimų dėl produkto apibrėžtosios srities Komisija negavo.

3.   SUBSIDIJAVIMAS

SUBSIDIJAVIMAS

3.1.   Subsidijos ir subsidijų programos pagal šio tyrimo aprėptį

Subsidijos ir subsidijų programos pagal šio tyrimo aprėptį

| (49) | Remdamasi turima informacija, įskaitant skunde, pranešime apie inicijavimą ir atsakymuose į Komisijos klausimyną pateiktą informaciją, Komisija tyrė tariamą Argentinos Vyriausybės vykdytą subsidijavimą pagal šias subsidijų programas:






  1) | Vyriausybės paramą biodyzelino pramonei, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį; |
| --- | --- | --- |

(49)

Remdamasi turima informacija, įskaitant skunde, pranešime apie inicijavimą ir atsakymuose į Komisijos klausimyną pateiktą informaciją, Komisija tyrė tariamą Argentinos Vyriausybės vykdytą subsidijavimą pagal šias subsidijų programas:

1)

Vyriausybės paramą biodyzelino pramonei, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį;

| 2) | Vyriausybės įgaliojimą pirkti biodyzeliną už didesnį nei tinkamas atlygį (toliau – biodyzelino tiekimo susitarimas); |
| --- | --- |

2)

Vyriausybės įgaliojimą pirkti biodyzeliną už didesnį nei tinkamas atlygį (toliau – biodyzelino tiekimo susitarimas);

| 3) | paskolų teikimą ir eksporto finansavimą lengvatinėmis sąlygomis, taip pat Argentinos nacionalinio banko (Banco de la Nación Argentina, toliau – BNA) teikiamas paskolas lengvatinėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

3)

paskolų teikimą ir eksporto finansavimą lengvatinėmis sąlygomis, taip pat Argentinos nacionalinio banko (Banco de la Nación Argentina, toliau – BNA) teikiamas paskolas lengvatinėmis sąlygomis;

Banco de la Nación Argentina

| 4) | Vyriausybės negautas arba nesurinktas pajamas, pvz., pagreitintą nusidėvėjimą biodyzelino gamintojams pagal 2006 m. biokuro įstatymą, biodyzelino gamintojų atleidimą nuo tariamo minimalaus pajamų mokesčio arba jo mokėjimo atidėjimą pagal 2006 m. biokuro įstatymą; |
| --- | --- |

4)

Vyriausybės negautas arba nesurinktas pajamas, pvz., pagreitintą nusidėvėjimą biodyzelino gamintojams pagal 2006 m. biokuro įstatymą, biodyzelino gamintojų atleidimą nuo tariamo minimalaus pajamų mokesčio arba jo mokėjimo atidėjimą pagal 2006 m. biokuro įstatymą;

| 5) | atleidimą nuo provincijų ir savivaldybių mokesčių:






  a) | Kordobos provincijos nustatytą atleidimą nuo provincijos mokesčių; |
| --- | --- | --- |

5)

atleidimą nuo provincijų ir savivaldybių mokesčių:

a)

Kordobos provincijos nustatytą atleidimą nuo provincijos mokesčių;

| b) | Buenos Airių provincijos nustatytą atleidimą nuo provincijos mokesčių; |
| --- | --- |

b)

Buenos Airių provincijos nustatytą atleidimą nuo provincijos mokesčių;

| c) | Santjago del Estero provincijos Skatinimo ir pramonės plėtros sistemą (SPSPS), provincijos įstatymas Nr. 6.750; |
| --- | --- |

c)

Santjago del Estero provincijos Skatinimo ir pramonės plėtros sistemą (SPSPS), provincijos įstatymas Nr. 6.750;

| d) | Louis Dreyfus Argentina ir Cheneral Lagoso savivaldybės susitarimą dėl savivaldybės mokesčių; |
| --- | --- |

d)

Louis Dreyfus Argentina ir Cheneral Lagoso savivaldybės susitarimą dėl savivaldybės mokesčių;

Louis Dreyfus Argentina

| e) | procentinės mokesčių tarifų dalies sumažinimą pagal Pacto Fiscal (Dekretą 14/1994); |
| --- | --- |

e)

procentinės mokesčių tarifų dalies sumažinimą pagal Pacto Fiscal (Dekretą 14/1994);

Pacto Fiscal

| f) | nekilnojamojo turto atleidimą nuo mokesčio pagal Santos Fė pramonės įstatymą; atleidimą nuo nekilnojamojo turto mokesčio pagal provincijos Pramonės skatinimo įstatymą Nr. 8.478/1979 (4 straipsnį); |
| --- | --- |

f)

nekilnojamojo turto atleidimą nuo mokesčio pagal Santos Fė pramonės įstatymą; atleidimą nuo nekilnojamojo turto mokesčio pagal provincijos Pramonės skatinimo įstatymą Nr. 8.478/1979 (4 straipsnį);

| g) | Santos Fė provincijos nustatytą atleidimą nuo provincijos mokesčių; |
| --- | --- |

g)

Santos Fė provincijos nustatytą atleidimą nuo provincijos mokesčių;

| h) | pagal 183.29 straipsnį Atleidimas nuo Santos Fė žyminio mokesčio; |
| --- | --- |

h)

pagal 183.29 straipsnį Atleidimas nuo Santos Fė žyminio mokesčio;

Atleidimas nuo Santos Fė žyminio mokesčio

| i) | pagal 127 straipsnį Pardavimo eksportui atleidimas nuo Santos Fė apyvartos mokesčio. |
| --- | --- |

i)

pagal 127 straipsnį Pardavimo eksportui atleidimas nuo Santos Fė apyvartos mokesčio.

Pardavimo eksportui atleidimas nuo Santos Fė apyvartos mokesčio

3.2.   Vyriausybės parama biodyzelino pramonei, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį

Vyriausybės parama biodyzelino pramonei, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį

3.2.1.   Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatų taikymas

Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatų taikymas

| (50) | Komisija Argentinos Vyriausybę informavo, kad tiriant, ar, kaip įtariama, biodyzelino pramonei teikta parama, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, ir kiek ši parama teikta, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį jai gali prireikti remtis turimais faktais. |
| --- | --- |

(50)

Komisija Argentinos Vyriausybę informavo, kad tiriant, ar, kaip įtariama, biodyzelino pramonei teikta parama, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, ir kiek ši parama teikta, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį jai gali prireikti remtis turimais faktais.

| (51) | Inicijuodama tyrimą Komisija Argentinos Vyriausybės paprašė pateikti visų pagrindinę nagrinėjamojo produkto gamybos žaliavą (sojas) tiekiančių bendrovių kontaktinius duomenis (pavadinimus, adresus ir el. pašto adresus). Argentinos Vyriausybė šių kontaktinių duomenų nepateikė. |
| --- | --- |

(51)

Inicijuodama tyrimą Komisija Argentinos Vyriausybės paprašė pateikti visų pagrindinę nagrinėjamojo produkto gamybos žaliavą (sojas) tiekiančių bendrovių kontaktinius duomenis (pavadinimus, adresus ir el. pašto adresus). Argentinos Vyriausybė šių kontaktinių duomenų nepateikė.

| (52) | Negavus atsakymo į šį klausimą, 2018 m. balandžio 17 d. Argentinos Vyriausybei buvo išsiųstas prašymas pateikti papildomos informacijos, kuriame prašyta pateikti su didžiausiais žaliavą Argentinos biodyzelino gamintojams tiekusiais sojų gamintojais ir (arba) tiekėjais susijusios informacijos. |
| --- | --- |

(52)

Negavus atsakymo į šį klausimą, 2018 m. balandžio 17 d. Argentinos Vyriausybei buvo išsiųstas prašymas pateikti papildomos informacijos, kuriame prašyta pateikti su didžiausiais žaliavą Argentinos biodyzelino gamintojams tiekusiais sojų gamintojais ir (arba) tiekėjais susijusios informacijos.

| (53) | Atsižvelgdama į didelį pagrindinę žaliavą nagrinėjamojo produkto gamybai tiekiančių bendrovių skaičių, vadovaudamasi gero bendradarbiavimo principu ir siekdama surinkti bent kai kuriuos tyrimui svarbius duomenis, Komisija savo prašymą apribojo tik duomenimis iš dešimties didžiausių sojų gamintojų ir (arba) tiekėjų. |
| --- | --- |

(53)

Atsižvelgdama į didelį pagrindinę žaliavą nagrinėjamojo produkto gamybai tiekiančių bendrovių skaičių, vadovaudamasi gero bendradarbiavimo principu ir siekdama surinkti bent kai kuriuos tyrimui svarbius duomenis, Komisija savo prašymą apribojo tik duomenimis iš dešimties didžiausių sojų gamintojų ir (arba) tiekėjų.

| (54) | Su dauguma šių gamintojų ir (arba) tiekėjų susijusios informacijos apie nagrinėjamojo produkto gamybai tiektą žaliavą Komisija negavo. Iš tikrųjų ji gavo tik informaciją iš biodyzelino gamintojų, kurie sojų aliejų (ne sojas) gamino patys. Prašytos informacijos iš dešimties didžiausių sojų gamintojų negauta. Nesant šios informacijos, Komisija nusprendė, kad negavo svarbios su šiuo tyrimo aspektu susijusios informacijos. |
| --- | --- |

(54)

Su dauguma šių gamintojų ir (arba) tiekėjų susijusios informacijos apie nagrinėjamojo produkto gamybai tiektą žaliavą Komisija negavo. Iš tikrųjų ji gavo tik informaciją iš biodyzelino gamintojų, kurie sojų aliejų (ne sojas) gamino patys. Prašytos informacijos iš dešimties didžiausių sojų gamintojų negauta. Nesant šios informacijos, Komisija nusprendė, kad negavo svarbios su šiuo tyrimo aspektu susijusios informacijos.

| (55) | Be to, Komisija prašė visos turimos pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje prašytos informacijos, susijusios su tais sojų gamintojais 2014 m., 2015 m., 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kurių akcijų Argentinos Vyriausybė neturi arba kurių ji nėra didžiausia akcininkė. Šios informacijos reikėjo siekiant įvertinti, ar sojų tiekėjas ir biodyzelino gamintojas buvo vienas su kitu nesusiję, susiję arba to paties subjekto dalis. Komisija prašė pateikti įrodymų, kad Argentinos Vyriausybė bandė susisiekti su šiais tiekėjais, arba nurodyti Komisijai, kaip šią informaciją būtų galima gauti (pvz., per atitinkamas asociacijas). Argentinos Vyriausybė prašytos informacijos arba bent įrodymų, kad bandė susisiekti su šiais tiekėjais, nepateikė. |
| --- | --- |

(55)

Be to, Komisija prašė visos turimos pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje prašytos informacijos, susijusios su tais sojų gamintojais 2014 m., 2015 m., 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kurių akcijų Argentinos Vyriausybė neturi arba kurių ji nėra didžiausia akcininkė. Šios informacijos reikėjo siekiant įvertinti, ar sojų tiekėjas ir biodyzelino gamintojas buvo vienas su kitu nesusiję, susiję arba to paties subjekto dalis. Komisija prašė pateikti įrodymų, kad Argentinos Vyriausybė bandė susisiekti su šiais tiekėjais, arba nurodyti Komisijai, kaip šią informaciją būtų galima gauti (pvz., per atitinkamas asociacijas). Argentinos Vyriausybė prašytos informacijos arba bent įrodymų, kad bandė susisiekti su šiais tiekėjais, nepateikė.

| (56) | 2018 m. vasario 15 d. atsakyme Argentinos Vyriausybė nurodė, kad Komisijos prašomus duomenis apie sojų augintojus gali pateikti keturios įstaigos, iš kurių dvi yra ACSOJA (asociacija Asociación de la Cadena de la Soja Argentina) ir CARBIO. Komisijos tarnybos susitiko su šiomis dviem įstaigomis per Argentinoje surengtus tikrinamuosius vizitus, bet duomenų apie sojų tiekėjus negavo. Kitos dvi įstaigos (7) dėl turimo laiko apribojimų netikrintos. ACSOJA ir CARBIO buvo pasirinktos tikrinti kaip dvi įstaigos, kurios, kaip labiausiai tikėtina, gali padėti atlikti tyrimą. |
| --- | --- |

(56)

2018 m. vasario 15 d. atsakyme Argentinos Vyriausybė nurodė, kad Komisijos prašomus duomenis apie sojų augintojus gali pateikti keturios įstaigos, iš kurių dvi yra ACSOJA (asociacija Asociación de la Cadena de la Soja Argentina) ir CARBIO. Komisijos tarnybos susitiko su šiomis dviem įstaigomis per Argentinoje surengtus tikrinamuosius vizitus, bet duomenų apie sojų tiekėjus negavo. Kitos dvi įstaigos (7) dėl turimo laiko apribojimų netikrintos. ACSOJA ir CARBIO buvo pasirinktos tikrinti kaip dvi įstaigos, kurios, kaip labiausiai tikėtina, gali padėti atlikti tyrimą.

Asociación de la Cadena de la Soja Argentina

7

| (57) | Per susitikimą su ACSOJA Komisijos atstovai uždavė kelis klausimus apie sojų rinkos padėtį Argentinoje, apie šios asociacijos tiekimo santykius su biodyzelino gamintojais ir apie eksporto mokesčio poveikį jos veiklai. ACSOJA atstovas pagrįstų atsakymų į šiuos klausimus ir tyrimui naudingų konkrečių duomenų ir įrodymų nepateikė. Buvo aišku, kad ACSOJA vien atstovauja kitoms reprezentatyvioms sojų vertės grandinės įstaigoms, todėl atsakyti į išsamius klausimus arba pateikti Komisijos tarnyboms klausimyne prašomos informacijos apie sojų gamybą negali. |
| --- | --- |

(57)

Per susitikimą su ACSOJA Komisijos atstovai uždavė kelis klausimus apie sojų rinkos padėtį Argentinoje, apie šios asociacijos tiekimo santykius su biodyzelino gamintojais ir apie eksporto mokesčio poveikį jos veiklai. ACSOJA atstovas pagrįstų atsakymų į šiuos klausimus ir tyrimui naudingų konkrečių duomenų ir įrodymų nepateikė. Buvo aišku, kad ACSOJA vien atstovauja kitoms reprezentatyvioms sojų vertės grandinės įstaigoms, todėl atsakyti į išsamius klausimus arba pateikti Komisijos tarnyboms klausimyne prašomos informacijos apie sojų gamybą negali.

| (58) | Be to, per tikrinamąjį vizitą ACSOJA įsipareigojo siųsti pranešimus spaudai apie sojoms ir tolesnėje jų gamybos grandyje taikomą eksporto mokestį. Komisija šių pranešimų spaudai niekada negavo. |
| --- | --- |

(58)

Be to, per tikrinamąjį vizitą ACSOJA įsipareigojo siųsti pranešimus spaudai apie sojoms ir tolesnėje jų gamybos grandyje taikomą eksporto mokestį. Komisija šių pranešimų spaudai niekada negavo.

| (59) | CARBIO yra biodyzelino gamintojų asociacija ir prašytos informacijos apie sojų gamintojus Komisijai pateikti negalėjo. |
| --- | --- |

(59)

CARBIO yra biodyzelino gamintojų asociacija ir prašytos informacijos apie sojų gamintojus Komisijai pateikti negalėjo.

biodyzelino

sojų

| (60) | Taigi dėl tariamo Vyriausybės sojų tiekimo už mažesnį nei tinkamas atlygį pažymėtina, kad Argentinos Vyriausybė nepateikė būtinos informacijos ir įrodymų, kurių Komisija prašė savo klausimyne, 2018 m. balandžio 17 d. rašte ir per tikrinamąjį vizitą. |
| --- | --- |

(60)

Taigi dėl tariamo Vyriausybės sojų tiekimo už mažesnį nei tinkamas atlygį pažymėtina, kad Argentinos Vyriausybė nepateikė būtinos informacijos ir įrodymų, kurių Komisija prašė savo klausimyne, 2018 m. balandžio 17 d. rašte ir per tikrinamąjį vizitą.

| (61) | Kadangi nebuvo pakankamai bendradarbiaujama, Komisija negalėjo surinkti visos informacijos, kurią ji laiko svarbia šio tyrimo faktams nustatyti. Konkrečiai Komisija negalėjo gauti informacijos ir duomenų apie sojų gamintojų rinką, Vyriausybės priemonių (pvz., sojoms taikyto eksporto mokesčio) poveikį šių gamintojų elgsenai ir sojų tiekimą biodyzelino gamintojams. |
| --- | --- |

(61)

Kadangi nebuvo pakankamai bendradarbiaujama, Komisija negalėjo surinkti visos informacijos, kurią ji laiko svarbia šio tyrimo faktams nustatyti. Konkrečiai Komisija negalėjo gauti informacijos ir duomenų apie sojų gamintojų rinką, Vyriausybės priemonių (pvz., sojoms taikyto eksporto mokesčio) poveikį šių gamintojų elgsenai ir sojų tiekimą biodyzelino gamintojams.

| (62) | Šią informaciją sudaro sojų gamintojų elgsena ir sprendimai prieš pradedant taikyti įvairius eksporto mokesčių ir kitų panašių ribojamųjų priemonių pakeitimus ir pradėjus juos taikyti, jų gamybos strategijos ir galimybė pereiti prie alternatyvių kultūrų, ariamosios žemės turėjimas ir galimybė ja naudotis, rinkos požymiai ir dinamika, susijusi su didelių ir MVĮ diferencijavimu, pardavimo ir rinkodaros kanalai ir strategijos jų vidaus ir eksporto rinkoms, kainos ir kainodaros politika jų vidaus ir eksporto rinkose, tarptautinių kainų poveikis jų kainodaros politikai, konkurencinė padėtis vidaus ir eksporto rinkose, jų pelningumas tais metais, galimų perteklinių pajėgumų poveikis ir atsargų kaupimo strategijos, pagrindinių jų klientų importas ir eksportas vidaus ir eksporto rinkose, įskaitant sojų smulkinimo pramonės vaidmenį ir smulkinimo pramonės sukurtą pridėtinę vertę, taip pat smulkinimo pramonės konkurencinė padėtis Argentinoje ir tarptautinėse rinkose. |
| --- | --- |

(62)

Šią informaciją sudaro sojų gamintojų elgsena ir sprendimai prieš pradedant taikyti įvairius eksporto mokesčių ir kitų panašių ribojamųjų priemonių pakeitimus ir pradėjus juos taikyti, jų gamybos strategijos ir galimybė pereiti prie alternatyvių kultūrų, ariamosios žemės turėjimas ir galimybė ja naudotis, rinkos požymiai ir dinamika, susijusi su didelių ir MVĮ diferencijavimu, pardavimo ir rinkodaros kanalai ir strategijos jų vidaus ir eksporto rinkoms, kainos ir kainodaros politika jų vidaus ir eksporto rinkose, tarptautinių kainų poveikis jų kainodaros politikai, konkurencinė padėtis vidaus ir eksporto rinkose, jų pelningumas tais metais, galimų perteklinių pajėgumų poveikis ir atsargų kaupimo strategijos, pagrindinių jų klientų importas ir eksportas vidaus ir eksporto rinkose, įskaitant sojų smulkinimo pramonės vaidmenį ir smulkinimo pramonės sukurtą pridėtinę vertę, taip pat smulkinimo pramonės konkurencinė padėtis Argentinoje ir tarptautinėse rinkose.

| (63) | Be to, kitaip, nei atsakydama į klausimyną tvirtino Argentinos Vyriausybė, per tikrinamąjį vizitą Komisijos tarnybos nustatė, kad paaiškėjo, jog Argentinos Vyriausybė turėjo vieno sojų tiekėjo biodyzelino pramonei – būtent YPF – nuosavybės teises (8). Vis dėlto, kadangi YPF tėra vienas iš šimtų sojų tiekėjų biodyzelino pramonei, šio tiekėjo pateiktos informacijos nepakako kitų biodyzelino pramonę aprūpinančių sojų tiekėjų elgsenai nustatyti. Pavyzdžiui, YPF sojų neaugina, bet priima jas kaip mokėjimo priemonę už savo trąšas ir kurą, o paskui parduoda Argentinos vidaus rinkoje. Todėl pagal jį negalima spręsti apie biodyzelino pramonės sektorių aprūpinančius sojas auginančius ūkininkus. |
| --- | --- |

(63)

Be to, kitaip, nei atsakydama į klausimyną tvirtino Argentinos Vyriausybė, per tikrinamąjį vizitą Komisijos tarnybos nustatė, kad paaiškėjo, jog Argentinos Vyriausybė turėjo vieno sojų tiekėjo biodyzelino pramonei – būtent YPF – nuosavybės teises (8). Vis dėlto, kadangi YPF tėra vienas iš šimtų sojų tiekėjų biodyzelino pramonei, šio tiekėjo pateiktos informacijos nepakako kitų biodyzelino pramonę aprūpinančių sojų tiekėjų elgsenai nustatyti. Pavyzdžiui, YPF sojų neaugina, bet priima jas kaip mokėjimo priemonę už savo trąšas ir kurą, o paskui parduoda Argentinos vidaus rinkoje. Todėl pagal jį negalima spręsti apie biodyzelino pramonės sektorių aprūpinančius sojas auginančius ūkininkus.

8

| (64) | Negavusi iš Argentinos Vyriausybės priešingos informacijos, Komisija, nustatydama faktus šiais tyrimo aspektais, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį iš dalies rėmėsi turimais faktais. |
| --- | --- |

(64)

Negavusi iš Argentinos Vyriausybės priešingos informacijos, Komisija, nustatydama faktus šiais tyrimo aspektais, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį iš dalies rėmėsi turimais faktais.

| (65) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė dar kartą užginčijo tai, kad esą ji nevisapusiškai bendradarbiavo dėl informacijos, prašytos iš sojas auginančių ūkininkų, ir nurodė savo 2018 m. liepos 20 d. raštą. CARBIO taip pat tvirtino, kad Komisijos teiginys, jog Argentinos Vyriausybė nebendradarbiavo, yra neteisingas. |
| --- | --- |

(65)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė dar kartą užginčijo tai, kad esą ji nevisapusiškai bendradarbiavo dėl informacijos, prašytos iš sojas auginančių ūkininkų, ir nurodė savo 2018 m. liepos 20 d. raštą. CARBIO taip pat tvirtino, kad Komisijos teiginys, jog Argentinos Vyriausybė nebendradarbiavo, yra neteisingas.

| (66) | Komisija pakartojo, kad Argentinos Vyriausybė nepateikė sojų augintojų kontaktinių duomenų, o informaciją apie sojų aliejaus gamintojus pateikė tik iš dalies. ACSOJA ir CARBIO nepateikė Komisijos nei klausimyne, nei per su jomis surengtus susitikimus prašytos informacijos. Be to, per šiuos susitikimus paaiškėjo, kad ACSOJA atstovas negalėjo atsakyti į išsamius techninius klausimus ir kad CARBIO buvo ne sojų gamintojų, bet biodyzelino gamintojų asociacija. |
| --- | --- |

(66)

Komisija pakartojo, kad Argentinos Vyriausybė nepateikė sojų augintojų kontaktinių duomenų, o informaciją apie sojų aliejaus gamintojus pateikė tik iš dalies. ACSOJA ir CARBIO nepateikė Komisijos nei klausimyne, nei per su jomis surengtus susitikimus prašytos informacijos. Be to, per šiuos susitikimus paaiškėjo, kad ACSOJA atstovas negalėjo atsakyti į išsamius techninius klausimus ir kad CARBIO buvo ne sojų gamintojų, bet biodyzelino gamintojų asociacija.

| (67) | Komisija padarė išvadą, kad dėl tariamos Argentinos Vyriausybės paramos biodyzelino pramonei, pirmiausia įvairiomis priemonėmis, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, Argentinos Vyriausybė nepateikė būtinos informacijos ir įrodymų, kurių Komisija prašė savo klausimyne, 2018 m. balandžio 17 d. rašte ir per tikrinamąjį vizitą. Todėl šiuo tyrimo aspektu Komisija turėjo remtis turimais faktais. |
| --- | --- |

(67)

Komisija padarė išvadą, kad dėl tariamos Argentinos Vyriausybės paramos biodyzelino pramonei, pirmiausia įvairiomis priemonėmis, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, Argentinos Vyriausybė nepateikė būtinos informacijos ir įrodymų, kurių Komisija prašė savo klausimyne, 2018 m. balandžio 17 d. rašte ir per tikrinamąjį vizitą. Todėl šiuo tyrimo aspektu Komisija turėjo remtis turimais faktais.

| (68) | Argentinos Vyriausybei nepateikus duomenų apie Argentinos sojų augintojų pardavimą, Komisija rėmėsi atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis apie sojų vidaus rinkos kainą. Be to, Komisija rėmėsi viešai prieinama informacija apie Argentinos Vyriausybės sojų augintojams duotą pavedimą arba nurodymą parduoti sojas vidaus rinkoje už mažesnį nei tinkamas atlygį ir Argentinos Vyriausybės ketinimą remti biodyzelino pramonę šia ir kitomis susijusiomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(68)

Argentinos Vyriausybei nepateikus duomenų apie Argentinos sojų augintojų pardavimą, Komisija rėmėsi atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis apie sojų vidaus rinkos kainą. Be to, Komisija rėmėsi viešai prieinama informacija apie Argentinos Vyriausybės sojų augintojams duotą pavedimą arba nurodymą parduoti sojas vidaus rinkoje už mažesnį nei tinkamas atlygį ir Argentinos Vyriausybės ketinimą remti biodyzelino pramonę šia ir kitomis susijusiomis priemonėmis.

| (69) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO dar kartą nurodė nesutinkančios su tuo, kad Komisija remiasi esamais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Jos tvirtino, kad rėmimasis esamais faktais pagrįstas tik jei suinteresuotoji šalis nepateikia „reikiamos informacijos“, kuri yra būtina konkretiems faktams nustatyti. Argentinos Vyriausybės ir CARBIO teigimu, Komisija niekada neįrodė, kodėl prašyta informacija buvo būtina konkretiems faktams šioje byloje nustatyti, ir neatsižvelgė į tai, kad prašytos informacijos Argentinos Vyriausybė negalėjo gauti arba jai buvo griežtai taikomi mokesčių slaptumo teisės aktai. |
| --- | --- |

(69)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO dar kartą nurodė nesutinkančios su tuo, kad Komisija remiasi esamais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Jos tvirtino, kad rėmimasis esamais faktais pagrįstas tik jei suinteresuotoji šalis nepateikia „reikiamos informacijos“, kuri yra būtina konkretiems faktams nustatyti. Argentinos Vyriausybės ir CARBIO teigimu, Komisija niekada neįrodė, kodėl prašyta informacija buvo būtina konkretiems faktams šioje byloje nustatyti, ir neatsižvelgė į tai, kad prašytos informacijos Argentinos Vyriausybė negalėjo gauti arba jai buvo griežtai taikomi mokesčių slaptumo teisės aktai.

| (70) | Bendraudama su Argentinos Vyriausybe Komisija išsamiai paaiškino, kodėl jai reikia išsamesnės informacijos apie sojų augintojus ir sojų aliejaus gamintojus. Argentinos Vyriausybės ir CARBIO tvirtinimas, kad Argentinos Vyriausybė šios informacijos gauti negalėjo, nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais, kurie patvirtintų, kad taip ir buvo arba kad Komisija turėjo kitų priemonių šiai informacijai gauti. Atsižvelgdama į prašytos informacijos pobūdį Komisija galėjo daryti prielaidą, kad ją turėjo Argentinos Vyriausybė ir (arba) CARBIO arba bent kad Argentinos Vyriausybė, naudodamasi teisės aktais nustatyta sojų augintojų ir sojų aliejaus gamintojų kontrole, galėjo prašyti šios informacijos. Komisija taip pat tikėjosi, kad sojų augintojai ir sojų aliejaus gamintojai geriau bendradarbiaus, jei su jais tiesiogiai ir (arba) glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija susisieks Argentinos Vyriausybė. |
| --- | --- |

(70)

Bendraudama su Argentinos Vyriausybe Komisija išsamiai paaiškino, kodėl jai reikia išsamesnės informacijos apie sojų augintojus ir sojų aliejaus gamintojus. Argentinos Vyriausybės ir CARBIO tvirtinimas, kad Argentinos Vyriausybė šios informacijos gauti negalėjo, nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais, kurie patvirtintų, kad taip ir buvo arba kad Komisija turėjo kitų priemonių šiai informacijai gauti. Atsižvelgdama į prašytos informacijos pobūdį Komisija galėjo daryti prielaidą, kad ją turėjo Argentinos Vyriausybė ir (arba) CARBIO arba bent kad Argentinos Vyriausybė, naudodamasi teisės aktais nustatyta sojų augintojų ir sojų aliejaus gamintojų kontrole, galėjo prašyti šios informacijos. Komisija taip pat tikėjosi, kad sojų augintojai ir sojų aliejaus gamintojai geriau bendradarbiaus, jei su jais tiesiogiai ir (arba) glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija susisieks Argentinos Vyriausybė.

3.2.2.   Analizė

Analizė

| (71) | Skundo pateikėjas įtarė, kad Argentinos Vyriausybė įvairiomis priemonėmis teikia paramą biodyzelino pramonei. Konkrečiai skundo pateikėjas tvirtino, kad Argentinos Vyriausybė įgyvendino didelių importo mokesčių nustatymo politiką ir kitus teisės aktus, susijusius su sojomis ir sojų aliejumi – pagrindine biodyzelino gamybai Argentinoje naudojama žaliava. Tai darydama, skundo pateikėjo teigimu, Argentinos Vyriausybė užtikrino, kad biodyzelino gamybos žaliavų kainos išliktų gerokai mažesnės už pasaulines kainas. |
| --- | --- |

(71)

Skundo pateikėjas įtarė, kad Argentinos Vyriausybė įvairiomis priemonėmis teikia paramą biodyzelino pramonei. Konkrečiai skundo pateikėjas tvirtino, kad Argentinos Vyriausybė įgyvendino didelių importo mokesčių nustatymo politiką ir kitus teisės aktus, susijusius su sojomis ir sojų aliejumi – pagrindine biodyzelino gamybai Argentinoje naudojama žaliava. Tai darydama, skundo pateikėjo teigimu, Argentinos Vyriausybė užtikrino, kad biodyzelino gamybos žaliavų kainos išliktų gerokai mažesnės už pasaulines kainas.

| (72) | Kaip nurodyta Komisijos memorandume dėl įrodymų pakankamumo (9), Komisija manė, kad eksporto mokesčiai, kaip atrodė, buvo viena iš Argentinos Vyriausybės sukurtų priemonių, kuria sojų augintojams ir sojų aliejaus gamintojams siekta nurodyti remti Argentinos biodyzelino pramonę. Per šį tyrimą Komisija nagrinėjo priemonių, kurias Argentinos Vyriausybė nustatė siekdama dirbtinai remti Argentinos biodyzelino pramonę, rinkinį. |
| --- | --- |

(72)

Kaip nurodyta Komisijos memorandume dėl įrodymų pakankamumo (9), Komisija manė, kad eksporto mokesčiai, kaip atrodė, buvo viena iš Argentinos Vyriausybės sukurtų priemonių, kuria sojų augintojams ir sojų aliejaus gamintojams siekta nurodyti remti Argentinos biodyzelino pramonę. Per šį tyrimą Komisija nagrinėjo priemonių, kurias Argentinos Vyriausybė nustatė siekdama dirbtinai remti Argentinos biodyzelino pramonę, rinkinį.

9

| (73) | Siekiant nustatyti, ar yra kompensuotina subsidija, turi būti trys elementai: a) finansinis įnašas arba parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti; b) nauda ir c) konkretumas (pagrindinio reglamento 3 straipsnis) (10). |
| --- | --- |

(73)

Siekiant nustatyti, ar yra kompensuotina subsidija, turi būti trys elementai: a) finansinis įnašas arba parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti; b) nauda ir c) konkretumas (pagrindinio reglamento 3 straipsnis) (10).

10

| (74) | Kad galėtų padaryti išvadą dėl pirmojo elemento, Komisija analizavo, ar Argentinos Vyriausybės nustatytu priemonių rinkiniu teiktas finansinis įnašas, nes Vyriausybė Argentinos eksportuojantiems biodyzelino gamintojams tiekė sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punktą, ir (arba) ar Argentinos Vyriausybės nustatytas priemonių rinkinys patenka į paramos biodyzelino pramonės pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti kategoriją pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(74)

Kad galėtų padaryti išvadą dėl pirmojo elemento, Komisija analizavo, ar Argentinos Vyriausybės nustatytu priemonių rinkiniu teiktas finansinis įnašas, nes Vyriausybė Argentinos eksportuojantiems biodyzelino gamintojams tiekė sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punktą, ir (arba) ar Argentinos Vyriausybės nustatytas priemonių rinkinys patenka į paramos biodyzelino pramonės pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti kategoriją pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punktą.

3.2.2.1.   Finansinis įnašas

Finansinis įnašas

| (75) | Iš pradžių Komisija nustatė, kad visos atrinktos bendrovės sojas, siekdamos perdirbti jas į sojų aliejų, o paskui – į biodyzeliną, pirko vidaus rinkoje iš susijusių arba nesusijusių bendrovių. Atrinkti eksportuojantys gamintojai nepirko sojų aliejaus, kad toliau perdirbtų jį į biodyzeliną, nes patys smulkino sojas į sojų aliejų – šis procesas yra tarpinis gaminant biodyzeliną. Todėl tolesniuose poskirsniuose pateiktoje analizėje pirmiausia siekiama išsiaiškinti, ar Argentinos Vyriausybė tiekė sojas (ne sojų aliejų) už mažesnį nei tinkamas atlygį. |
| --- | --- |

(75)

Iš pradžių Komisija nustatė, kad visos atrinktos bendrovės sojas, siekdamos perdirbti jas į sojų aliejų, o paskui – į biodyzeliną, pirko vidaus rinkoje iš susijusių arba nesusijusių bendrovių. Atrinkti eksportuojantys gamintojai nepirko sojų aliejaus, kad toliau perdirbtų jį į biodyzeliną, nes patys smulkino sojas į sojų aliejų – šis procesas yra tarpinis gaminant biodyzeliną. Todėl tolesniuose poskirsniuose pateiktoje analizėje pirmiausia siekiama išsiaiškinti, ar Argentinos Vyriausybė tiekė sojas (ne sojų aliejų) už mažesnį nei tinkamas atlygį.

| (76) | Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje nurodoma, kad finansinis įnašas yra, jei Vyriausybė: paveda arba nurodo privačiam subjektui atlikti vieną ar kelias i, ii ir iii punktuose nurodytų tipų funkcijas, kurios paprastai suteiktos Vyriausybei ir kurių atlikimo tvarka realiai nesiskiria nuo tvarkos, kurios paprastai laikosi Vyriausybės. Laikoma, kad atitinkamų tipų funkcijos, aprašytos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje, vykdomos tais atvejais, kai Vyriausybė aprūpina prekėmis ar suteikia paslaugų, nebūdingų bendrajai infrastruktūrai, arba perka prekių <...>. Šios nuostatos atspindi Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – SKP sutartis) 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iii ir iv papunkčius ir turėtų būti aiškinamos bei taikomos atsižvelgiant į atitinkamą Pasaulio prekybos organizacijos (toliau – PPO) teismo praktiką. |
| --- | --- |

(76)

Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje nurodoma, kad finansinis įnašas yra, jei Vyriausybė: paveda arba nurodo privačiam subjektui atlikti vieną ar kelias i, ii ir iii punktuose nurodytų tipų funkcijas, kurios paprastai suteiktos Vyriausybei ir kurių atlikimo tvarka realiai nesiskiria nuo tvarkos, kurios paprastai laikosi Vyriausybės. Laikoma, kad atitinkamų tipų funkcijos, aprašytos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje, vykdomos tais atvejais, kai Vyriausybė aprūpina prekėmis ar suteikia paslaugų, nebūdingų bendrajai infrastruktūrai, arba perka prekių <...>. Šios nuostatos atspindi Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – SKP sutartis) 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iii ir iv papunkčius ir turėtų būti aiškinamos bei taikomos atsižvelgiant į atitinkamą Pasaulio prekybos organizacijos (toliau – PPO) teismo praktiką.

paveda arba nurodo privačiam subjektui atlikti vieną ar kelias i, ii ir iii punktuose nurodytų tipų funkcijas, kurios paprastai suteiktos Vyriausybei ir kurių atlikimo tvarka realiai nesiskiria nuo tvarkos, kurios paprastai laikosi Vyriausybės

Vyriausybė aprūpina prekėmis ar suteikia paslaugų, nebūdingų bendrajai infrastruktūrai, arba perka prekių <...>

| (77) | PPO kolegija ataskaitoje US – Export Restraints nusprendė, kad pagal įprastą abiejų žodžių „pavesti“ ir „nurodyti“ reikšmę SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktyje reikalaujama, kad Vyriausybės veiksmas apimtų delegavimo (pavedimo atveju) arba įsakymo (nurodymo atveju) sąvoką (11). Ji atmetė JAV priežasties ir poveikio argumentą ir paprašė aiškiai ir įtikinamai nurodyti delegavimo arba įsakymo veiksmą (12). |
| --- | --- |

(77)

PPO kolegija ataskaitoje US – Export Restraints nusprendė, kad pagal įprastą abiejų žodžių „pavesti“ ir „nurodyti“ reikšmę SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktyje reikalaujama, kad Vyriausybės veiksmas apimtų delegavimo (pavedimo atveju) arba įsakymo (nurodymo atveju) sąvoką (11). Ji atmetė JAV priežasties ir poveikio argumentą ir paprašė aiškiai ir įtikinamai nurodyti delegavimo arba įsakymo veiksmą (12).

US – Export Restraints

11

12

| (78) | Tačiau vėlesnėje byloje Apeliacinis komitetas nusprendė, kad žodžių „paveda“ ir „nurodo“ pakeitimas žodžiais „delegavimas“ ir „įsakymas“ yra pernelyg griežtas, kad būtų taikomas kaip standartas (13). Apeliacinio komiteto nuomone, „pavedimą“ Vyriausybė duoda tada, kai įpareigoja privatų subjektą, o „nurodymą“ – kai prieš jį pasinaudoja savo galiomis (14). |
| --- | --- |

(78)

Tačiau vėlesnėje byloje Apeliacinis komitetas nusprendė, kad žodžių „paveda“ ir „nurodo“ pakeitimas žodžiais „delegavimas“ ir „įsakymas“ yra pernelyg griežtas, kad būtų taikomas kaip standartas (13). Apeliacinio komiteto nuomone, „pavedimą“ Vyriausybė duoda tada, kai įpareigoja privatų subjektą, o „nurodymą“ – kai prieš jį pasinaudoja savo galiomis (14).

13

14

| (79) | Abiem atvejais Vyriausybė naudoja privatų subjektą kaip įgaliotinį finansiniam įnašui skirti ir daugeliu atveju tikėtina, kad privačiam subjektui gali būti pavedama ar nurodoma su tam tikra grasinimo arba raginimo forma (15). Be to, pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktį narėms neleidžiama nustatyti kompensacinių priemonių produktams, kai Vyriausybė tik vykdo savo bendro reglamentavimo įgaliojimus (16) arba kai Vyriausybės įsikišimas gali arba negali turėti tam tikrų rezultatų pagal esamas aplinkybes ir laisvu rinkos dalyvių pasirinkimu (17). Priešingai, pavedimas ir nurodymas reiškia aktyvesnį Vyriausybės vaidmenį nei vien tik veiksmų skatinimą (18). |
| --- | --- |

(79)

Abiem atvejais Vyriausybė naudoja privatų subjektą kaip įgaliotinį finansiniam įnašui skirti ir daugeliu atveju tikėtina, kad privačiam subjektui gali būti pavedama ar nurodoma su tam tikra grasinimo arba raginimo forma (15). Be to, pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktį narėms neleidžiama nustatyti kompensacinių priemonių produktams, kai Vyriausybė tik vykdo savo bendro reglamentavimo įgaliojimus (16) arba kai Vyriausybės įsikišimas gali arba negali turėti tam tikrų rezultatų pagal esamas aplinkybes ir laisvu rinkos dalyvių pasirinkimu (17). Priešingai, pavedimas ir nurodymas reiškia aktyvesnį Vyriausybės vaidmenį nei vien tik veiksmų skatinimą (18).

daugeliu atveju tikėtina, kad privačiam subjektui gali būti pavedama ar nurodoma su tam tikra grasinimo arba raginimo forma

15

kai Vyriausybė tik vykdo savo bendro reglamentavimo įgaliojimus

16

gali arba negali turėti tam tikrų rezultatų pagal esamas aplinkybes ir laisvu rinkos dalyvių pasirinkimu

17

aktyvesnį Vyriausybės vaidmenį nei vien tik veiksmų skatinimą

18

| (80) | Be to, PPO nemanė, kad veikimo laisvės suteikimas privačiam subjektui visada nesuderinamas su pavedimu arba nurodymu jam <...>. Gali būti atvejų, kai privačiam subjektui suteikta tokia plati veikimo laisvė, kad nebeįmanoma tinkamai padaryti išvados, kad šiam privačiam subjektui buvo pavesta arba nurodyta (vykdyti tam tikrą užduotį), bet tai yra faktinis ir (arba) įrodymo klausimas, kurį reikia išnagrinėti kiekvienu konkrečiu atveju (19). |
| --- | --- |

(80)

Be to, PPO nemanė, kad veikimo laisvės suteikimas privačiam subjektui visada nesuderinamas su pavedimu arba nurodymu jam <...>. Gali būti atvejų, kai privačiam subjektui suteikta tokia plati veikimo laisvė, kad nebeįmanoma tinkamai padaryti išvados, kad šiam privačiam subjektui buvo pavesta arba nurodyta (vykdyti tam tikrą užduotį), bet tai yra faktinis ir (arba) įrodymo klausimas, kurį reikia išnagrinėti kiekvienu konkrečiu atveju (19).

veikimo laisvės suteikimas privačiam subjektui visada nesuderinamas su pavedimu arba nurodymu jam <...>. Gali būti atvejų, kai privačiam subjektui suteikta tokia plati veikimo laisvė, kad nebeįmanoma tinkamai padaryti išvados, kad šiam privačiam subjektui buvo pavesta arba nurodyta (vykdyti tam tikrą užduotį), bet tai yra faktinis ir (arba) įrodymo klausimas, kurį reikia išnagrinėti kiekvienu konkrečiu atveju

19

| (81) | Pagal minėtus PPO sprendimus ne visos Vyriausybės priemonės, kuriomis gali būti suteikiama nauda, prilygsta finansiniam įnašui pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį ir SKP sutarties 1.1 straipsnio a punktą. Turi būti pateikta įrodymų apie Vyriausybės politiką ar programą, kuria siekiama skatinti tiriamosios pramonės (šiuo konkrečiu atveju biodyzelino ir (arba) biokuro pramonės) plėtrą, pasinaudojant galiomis viešųjų ar privačiųjų subjektų (šiuo atveju sojų augintojų) atžvilgiu arba juos įpareigojant tiekti sojas biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį. |
| --- | --- |

(81)

Pagal minėtus PPO sprendimus ne visos Vyriausybės priemonės, kuriomis gali būti suteikiama nauda, prilygsta finansiniam įnašui pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį ir SKP sutarties 1.1 straipsnio a punktą. Turi būti pateikta įrodymų apie Vyriausybės politiką ar programą, kuria siekiama skatinti tiriamosios pramonės (šiuo konkrečiu atveju biodyzelino ir (arba) biokuro pramonės) plėtrą, pasinaudojant galiomis viešųjų ar privačiųjų subjektų (šiuo atveju sojų augintojų) atžvilgiu arba juos įpareigojant tiekti sojas biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį.

| (82) | Trumpai tariant, atitinkamose PPO taisyklėse nurodyta, kad:






  i) | nustatant, ar teiktas „finansinis įnašas“ pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punktą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama Vyriausybės veiksmų pobūdžiui, o ne jų poveikiui arba rezultatams (20). Kitaip tariant, visuotinai pripažįstama, kad Vyriausybės kišasi į rinkas kaip reguliuotojos ir įsikišdamos daro poveikį rinkai ir jos veiklos vykdytojams. Todėl, pvz., Vyriausybė gali teisėtai nustatyti eksporto mokesčius, siekdama generuoti pajamas, jei tam tikra biržos prekė tarptautinėse rinkose yra labai konkurencinga. Tačiau tokie eksporto apribojimai nėra nustatomi, jei paaiškėja, kad ši priemonė kartu su kitais mechanizmais taikoma siekiant išlaikyti prekes vidaus rinkoje ir priversti tiekėjus parduoti jas už mažesnes nei rinkos kainas, taikant platesnę Vyriausybės sukurtą sistemą, skirtą tam tikrai pramonei arba keliems pramonės sektoriams remti, siekiant padidinti jų konkurencingumą. Todėl, vertinant „finansinio įnašo“ elementą, svarbu įvertinti Vyriausybės veiksmų pobūdį, įskaitant šių veiksmų aplinkybes, tikslą ir paskirtį; |
| --- | --- | --- |

(82)

Trumpai tariant, atitinkamose PPO taisyklėse nurodyta, kad:

i)

nustatant, ar teiktas „finansinis įnašas“ pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punktą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama Vyriausybės veiksmų pobūdžiui, o ne jų poveikiui arba rezultatams (20). Kitaip tariant, visuotinai pripažįstama, kad Vyriausybės kišasi į rinkas kaip reguliuotojos ir įsikišdamos daro poveikį rinkai ir jos veiklos vykdytojams. Todėl, pvz., Vyriausybė gali teisėtai nustatyti eksporto mokesčius, siekdama generuoti pajamas, jei tam tikra biržos prekė tarptautinėse rinkose yra labai konkurencinga. Tačiau tokie eksporto apribojimai nėra nustatomi, jei paaiškėja, kad ši priemonė kartu su kitais mechanizmais taikoma siekiant išlaikyti prekes vidaus rinkoje ir priversti tiekėjus parduoti jas už mažesnes nei rinkos kainas, taikant platesnę Vyriausybės sukurtą sistemą, skirtą tam tikrai pramonei arba keliems pramonės sektoriams remti, siekiant padidinti jų konkurencingumą. Todėl, vertinant „finansinio įnašo“ elementą, svarbu įvertinti Vyriausybės veiksmų pobūdį, įskaitant šių veiksmų aplinkybes, tikslą ir paskirtį;

pobūdžiui

poveikiui

rezultatams

20

reguliuotojos

poveikį

| ii) | „pavedimas“ arba „nurodymas“ yra aiškus ir teigiamas veiksmas, skirtas konkrečiai šaliai konkrečios užduoties arba pareigos atžvilgiu, todėl labai skiriasi nuo padėties, kai Vyriausybė kaip nors įsikiša į rinką, ir šis įsikišimas, atsižvelgiant į faktines aplinkybes ir laisvą tos rinkos dalyvių pasirinkimą, gali turėti tam tikrą rezultatą arba jo neturėti. Galiausiai dėl pavedimo arba nurodymo sąvokų svarbu išsiaiškinti, ar atitinkamą elgesį, t. y. finansinį įnašą teikiant prekes už mažesnį nei tinkamas atlygį, galima susieti su Vyriausybe arba galbūt galima laikyti laisvu privačių veiklos vykdytojų pasirinkimu, atsižvelgiant į rinkos sąlygas, pvz., reguliavimo apribojimus (21); |
| --- | --- |

ii)

„pavedimas“ arba „nurodymas“ yra aiškus ir teigiamas veiksmas, skirtas konkrečiai šaliai konkrečios užduoties arba pareigos atžvilgiu, todėl labai skiriasi nuo padėties, kai Vyriausybė kaip nors įsikiša į rinką, ir šis įsikišimas, atsižvelgiant į faktines aplinkybes ir laisvą tos rinkos dalyvių pasirinkimą, gali turėti tam tikrą rezultatą arba jo neturėti. Galiausiai dėl pavedimo arba nurodymo sąvokų svarbu išsiaiškinti, ar atitinkamą elgesį, t. y. finansinį įnašą teikiant prekes už mažesnį nei tinkamas atlygį, galima susieti su Vyriausybe arba galbūt galima laikyti laisvu privačių veiklos vykdytojų pasirinkimu, atsižvelgiant į rinkos sąlygas, pvz., reguliavimo apribojimus (21);

rezultatą

21

| iii) | iš esmės SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktis yra apsaugos nuo vengimo nuostata, todėl, norint nustatyti faktą, kad buvo duotas pavedimas arba nurodymas, reikia, kad Vyriausybė būtų suteikusi atsakomybę privačiam subjektui arba naudotųsi savo galiomis prieš privatų subjektą, kad galėtų skirti finansinį įnašą. Būtų galima manyti, kad dažniausiai privačiam subjektui pavedama arba nurodoma kaip nors grasinant arba raginant, ir šis grasinimas arba raginimas būtų įrodymas, kad buvo duotas pavedimas arba nurodymas (22). Vis dėlto Vyriausybės gali turėti kitų priemonių pasinaudoti savo galiomis prieš privatų subjektą ir šios priemonės gali būti „subtilesnės“ nei įsakymas arba gali būti mažiau priverstinės (23); |
| --- | --- |

iii)

iš esmės SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktis yra apsaugos nuo vengimo nuostata, todėl, norint nustatyti faktą, kad buvo duotas pavedimas arba nurodymas, reikia, kad Vyriausybė būtų suteikusi atsakomybę privačiam subjektui arba naudotųsi savo galiomis prieš privatų subjektą, kad galėtų skirti finansinį įnašą. Būtų galima manyti, kad dažniausiai privačiam subjektui pavedama arba nurodoma kaip nors grasinant arba raginant, ir šis grasinimas arba raginimas būtų įrodymas, kad buvo duotas pavedimas arba nurodymas (22). Vis dėlto Vyriausybės gali turėti kitų priemonių pasinaudoti savo galiomis prieš privatų subjektą ir šios priemonės gali būti „subtilesnės“ nei įsakymas arba gali būti mažiau priverstinės (23);

22

23

| iv) | Vyriausybės veiksmus ir privataus subjekto elgesį turi sieti „įrodomas ryšys“ (24). Nėra priežasties, kodėl Vyriausybės pavedimo arba nurodymo byla neturėtų būti grindžiama netiesioginiais įrodymais (pvz., numanomais ir neoficialiais įgaliojimais arba įsakymais), jei šie įrodymai yra pagrįsti ir įtikinami (25). Šiuo atžvilgiu įrodymai, kad Vyriausybė ketino remti tolesnės gamybos grandies pramonę (pvz., viešai skelbiama politika, Vyriausybės sprendimais arba kitais Vyriausybės veiksmais) arba kad taikytos kitos Vyriausybės priemonės, kuriomis užtikrinamas tam tikras rezultatas rinkoje (pvz., eksporto apribojimai kartu su Vyriausybės priemone, kuria veiklos vykdytojams, kuriems taikomi šie apribojimai, neleidžiama kaupti savo produktų atsargų), gali būti svarbūs nustatant, ar teiktas „finansinis įnašas“ pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktį (pirmiausia kaip netiesioginis Vyriausybės būdas tiekti prekes, kaip nurodyta iii papunktyje). Tam tikromis aplinkybėmis Vyriausybės „gairės“gali būti nurodymas (26). Tam tikras poveikis rinkoje (pvz., kainų mažėjimas) taip pat gali būti veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti, kartu vertinant visus kitus turimus įrodymus, įskaitant galimybę tam tikromis aplinkybėmis šį poveikį numatyti. Galiausiai, atsižvelgiant į aplinkybes, privatus subjektas, nepaisant galimų neigiamų tolesnių padarinių, gali nuspręsti nevykdyti jam pavestos arba nurodytos funkcijos. Vis dėlto vien tai nerodo, kad privačiam subjektui nebuvo duotas pavedimas arba nurodymas (27). |
| --- | --- |

iv)

Vyriausybės veiksmus ir privataus subjekto elgesį turi sieti „įrodomas ryšys“ (24). Nėra priežasties, kodėl Vyriausybės pavedimo arba nurodymo byla neturėtų būti grindžiama netiesioginiais įrodymais (pvz., numanomais ir neoficialiais įgaliojimais arba įsakymais), jei šie įrodymai yra pagrįsti ir įtikinami (25). Šiuo atžvilgiu įrodymai, kad Vyriausybė ketino remti tolesnės gamybos grandies pramonę (pvz., viešai skelbiama politika, Vyriausybės sprendimais arba kitais Vyriausybės veiksmais) arba kad taikytos kitos Vyriausybės priemonės, kuriomis užtikrinamas tam tikras rezultatas rinkoje (pvz., eksporto apribojimai kartu su Vyriausybės priemone, kuria veiklos vykdytojams, kuriems taikomi šie apribojimai, neleidžiama kaupti savo produktų atsargų), gali būti svarbūs nustatant, ar teiktas „finansinis įnašas“ pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktį (pirmiausia kaip netiesioginis Vyriausybės būdas tiekti prekes, kaip nurodyta iii papunktyje). Tam tikromis aplinkybėmis Vyriausybės „gairės“gali būti nurodymas (26). Tam tikras poveikis rinkoje (pvz., kainų mažėjimas) taip pat gali būti veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti, kartu vertinant visus kitus turimus įrodymus, įskaitant galimybę tam tikromis aplinkybėmis šį poveikį numatyti. Galiausiai, atsižvelgiant į aplinkybes, privatus subjektas, nepaisant galimų neigiamų tolesnių padarinių, gali nuspręsti nevykdyti jam pavestos arba nurodytos funkcijos. Vis dėlto vien tai nerodo, kad privačiam subjektui nebuvo duotas pavedimas arba nurodymas (27).

24

25

gali

26

poveikis

27

| (83) | Atsižvelgdama į šią teismo praktiką, Komisija labai atidžiai išnagrinėjo Argentinos Vyriausybės įsikišimo pobūdį (ar Argentinos Vyriausybės įsikišimas buvo pavedimas arba nurodymas sojų augintojams?), subjektų, kuriems buvo pavesta vykdyti tam tikras funkcijas, pobūdį (ar sojų augintojai yra pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodyti privatūs subjektai?) ir subjektų, kuriems buvo duotas pavedimas arba nurodymas, veiksmus (ar sojų augintojai, kuriems buvo pavesta arba nurodyta vykdyti tam tikras funkcijas, tiekė sojas Argentinos biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį ir todėl veikė kaip Argentinos Vyriausybės įgaliotiniai?). Be to, Komisija tikrino, ar vykdyta funkcija paprastai būtų suteikta Vyriausybei (ar sojų tiekimas už mažesnį nei tinkamas atlygį sojų aliejų gaminančioms Argentinos bendrovėms yra įprastinė Vyriausybės veikla?) ir ar ši funkcija realiai nesiskiria nuo paprastai Vyriausybių taikomos praktikos (ar faktinis augintojų vykdytas sojų tiekimas realiai skiriasi nuo Vyriausybės veiksmų, kuriuos ji galėjo pati atlikti?). |
| --- | --- |

(83)

Atsižvelgdama į šią teismo praktiką, Komisija labai atidžiai išnagrinėjo Argentinos Vyriausybės įsikišimo pobūdį (ar Argentinos Vyriausybės įsikišimas buvo pavedimas arba nurodymas sojų augintojams?), subjektų, kuriems buvo pavesta vykdyti tam tikras funkcijas, pobūdį (ar sojų augintojai yra pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodyti privatūs subjektai?) ir subjektų, kuriems buvo duotas pavedimas arba nurodymas, veiksmus (ar sojų augintojai, kuriems buvo pavesta arba nurodyta vykdyti tam tikras funkcijas, tiekė sojas Argentinos biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį ir todėl veikė kaip Argentinos Vyriausybės įgaliotiniai?). Be to, Komisija tikrino, ar vykdyta funkcija paprastai būtų suteikta Vyriausybei (ar sojų tiekimas už mažesnį nei tinkamas atlygį sojų aliejų gaminančioms Argentinos bendrovėms yra įprastinė Vyriausybės veikla?) ir ar ši funkcija realiai nesiskiria nuo paprastai Vyriausybių taikomos praktikos (ar faktinis augintojų vykdytas sojų tiekimas realiai skiriasi nuo Vyriausybės veiksmų, kuriuos ji galėjo pati atlikti?).

3.2.2.2.   Sojų augintojams duotas Argentinos Vyriausybės pavedimas arba nurodymas

Sojų augintojams duotas Argentinos Vyriausybės pavedimas arba nurodymas

| (84) | Atsižvelgdama į 77–82 konstatuojamosiose dalyse nurodytą PPO teismo praktiką, Komisija išnagrinėjo, ar Argentinos Vyriausybės parama Argentinos biodyzelino pramonei yra iš esmės Vyriausybės politikos tikslas, o ne tiesiog šalutinis bendro reglamentavimo įgaliojimų vykdymo poveikis. Atliekant tyrimą pirmiausia nagrinėta, ar nustatyti kainų iškraipymai buvo Vyriausybės tikslas, ar mažesnės sojų kainos buvo veikiau „atsitiktinis“ šalutinis bendro Vyriausybės reglamentavimo poveikis. Atsižvelgdama į 64 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, Komisija, siekdama nustatyti, ar Argentinos Vyriausybė davė pavedimą arba nurodymą sojų augintojams, nusprendė iš dalies remtis turimais faktais. |
| --- | --- |

(84)

Atsižvelgdama į 77–82 konstatuojamosiose dalyse nurodytą PPO teismo praktiką, Komisija išnagrinėjo, ar Argentinos Vyriausybės parama Argentinos biodyzelino pramonei yra iš esmės Vyriausybės politikos tikslas, o ne tiesiog šalutinis bendro reglamentavimo įgaliojimų vykdymo poveikis. Atliekant tyrimą pirmiausia nagrinėta, ar nustatyti kainų iškraipymai buvo Vyriausybės tikslas, ar mažesnės sojų kainos buvo veikiau „atsitiktinis“ šalutinis bendro Vyriausybės reglamentavimo poveikis. Atsižvelgdama į 64 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, Komisija, siekdama nustatyti, ar Argentinos Vyriausybė davė pavedimą arba nurodymą sojų augintojams, nusprendė iš dalies remtis turimais faktais.

| (85) | Iš kelių dokumentų matyti, kad Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonę aiškiai rėmė ir plėtojo kaip politikos tikslą, nes pirmiausia siekė mažinti žaliavos (sojų) vidaus rinkos kainą ir todėl teikė biodyzelino gamybai finansinį įnašą. |
| --- | --- |

(85)

Iš kelių dokumentų matyti, kad Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonę aiškiai rėmė ir plėtojo kaip politikos tikslą, nes pirmiausia siekė mažinti žaliavos (sojų) vidaus rinkos kainą ir todėl teikė biodyzelino gamybai finansinį įnašą.

| (86) | Ši parama užtikrinama keliomis su Argentinos Vyriausybe susietinomis priemonėmis (įskaitant eksporto mokesčius sojoms, subsidijas sojų gamintojams, kad jie toliau gamintų ir parduotų jas vidaus rinkoje biodyzelino gamintojams, atsakomosios priemonės, taikomos kitų grūdų gamybai, pvz., eksporto kvotų nustatymas, ir vieši pareiškimai, kuriais sojų gamintojai raginami ne stabdyti savo gamybą, bet toliau parduoti sojas vidaus rinkoje) (28). Šios priemonės, nors nuo taikymo pradžios 1994 m. buvo keliskart keistos (29), buvo nuolat taikomos siekiant, kaip pati Argentinos Vyriausybė nurodė teisės aktuose (žr. 89–100 konstatuojamąsias dalis), mažinti sojų vidaus rinkos kainą, atsižvelgiant į didėjančias pasaulines kainas, ir sudaryti Argentinoje palankias sąlygas plėtoti pridėtinės vertės grandinę, į kurią, be kita ko, patenka biodyzelino pramonė. |
| --- | --- |

(86)

Ši parama užtikrinama keliomis su Argentinos Vyriausybe susietinomis priemonėmis (įskaitant eksporto mokesčius sojoms, subsidijas sojų gamintojams, kad jie toliau gamintų ir parduotų jas vidaus rinkoje biodyzelino gamintojams, atsakomosios priemonės, taikomos kitų grūdų gamybai, pvz., eksporto kvotų nustatymas, ir vieši pareiškimai, kuriais sojų gamintojai raginami ne stabdyti savo gamybą, bet toliau parduoti sojas vidaus rinkoje) (28). Šios priemonės, nors nuo taikymo pradžios 1994 m. buvo keliskart keistos (29), buvo nuolat taikomos siekiant, kaip pati Argentinos Vyriausybė nurodė teisės aktuose (žr. 89–100 konstatuojamąsias dalis), mažinti sojų vidaus rinkos kainą, atsižvelgiant į didėjančias pasaulines kainas, ir sudaryti Argentinoje palankias sąlygas plėtoti pridėtinės vertės grandinę, į kurią, be kita ko, patenka biodyzelino pramonė.

28

29

| (87) | Eksporto mokesčiai sojoms yra svarbi priemonė, kurią Argentinos Vyriausybė taikė siekdama remti biodyzelino pramonę. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (toliau – EBPO) duomenimis, Argentinos Vyriausybė pirmiausia savo eksporto mokesčių sistemoje nustato didesnius tarifus žaliavų arba sąnaudų gamintojams, o gataviems gaminiams taiko mažesnius tarifus. <...> Vidaus tolesnės gamybos grandies pramonės sektoriams suteiktas kainos pranašumas gali iškraipyti konkurenciją vidaus ir užsienio rinkose (30). Be to, Tarptautinė atsinaujinančiosios energijos agentūra (IRENA) Argentinai skirtoje ataskaitoje nurodė, kad biokurui taikant kitokius eksporto mokesčius nei kitiems iš tos pačios žaliavos gaunamiems produktams, skatintas biokuro, pirmiausia – biodyzelino, eksportas (31). Pasaulio bankas nurodė, kad Argentinos Vyriausybė taiko didelius eksporto mokesčius, dėl kurių vidaus rinkoje mažėja žaliavų sąnaudos ir skatinamas biodyzelino eksportas (32). |
| --- | --- |

(87)

Eksporto mokesčiai sojoms yra svarbi priemonė, kurią Argentinos Vyriausybė taikė siekdama remti biodyzelino pramonę. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (toliau – EBPO) duomenimis, Argentinos Vyriausybė pirmiausia savo eksporto mokesčių sistemoje nustato didesnius tarifus žaliavų arba sąnaudų gamintojams, o gataviems gaminiams taiko mažesnius tarifus. <...> Vidaus tolesnės gamybos grandies pramonės sektoriams suteiktas kainos pranašumas gali iškraipyti konkurenciją vidaus ir užsienio rinkose (30). Be to, Tarptautinė atsinaujinančiosios energijos agentūra (IRENA) Argentinai skirtoje ataskaitoje nurodė, kad biokurui taikant kitokius eksporto mokesčius nei kitiems iš tos pačios žaliavos gaunamiems produktams, skatintas biokuro, pirmiausia – biodyzelino, eksportas (31). Pasaulio bankas nurodė, kad Argentinos Vyriausybė taiko didelius eksporto mokesčius, dėl kurių vidaus rinkoje mažėja žaliavų sąnaudos ir skatinamas biodyzelino eksportas (32).

didesnius tarifus žaliavų arba sąnaudų gamintojams, o gataviems gaminiams taiko mažesnius tarifus. <...> Vidaus tolesnės gamybos grandies pramonės sektoriams suteiktas kainos pranašumas gali iškraipyti konkurenciją vidaus ir užsienio rinkose

30

biokurui taikant kitokius eksporto mokesčius nei kitiems iš tos pačios žaliavos gaunamiems produktams, skatintas biokuro, pirmiausia – biodyzelino, eksportas

31

vidaus rinkoje mažėja žaliavų sąnaudos ir skatinamas biodyzelino eksportas

32

| (88) | Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad nė viename iš EBPO, IRENA ir Pasaulio banko leidinių nenurodytas aiškus Argentinos Vyriausybės tikslas remti Argentinos biodyzelino pramonę. Vis dėlto Argentinos Vyriausybė nepateikė prieštaravimų dėl Komisijos rastų citatų teisingumo. Kitaip nei Argentinos Vyriausybė, Komisija manė, kad šiuose leidiniuose atlikta analizė patvirtina jos nustatytą faktą, kad Argentinos Vyriausybė aiškiai remia Argentinos biodyzelino pramonę. |
| --- | --- |

(88)

Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad nė viename iš EBPO, IRENA ir Pasaulio banko leidinių nenurodytas aiškus Argentinos Vyriausybės tikslas remti Argentinos biodyzelino pramonę. Vis dėlto Argentinos Vyriausybė nepateikė prieštaravimų dėl Komisijos rastų citatų teisingumo. Kitaip nei Argentinos Vyriausybė, Komisija manė, kad šiuose leidiniuose atlikta analizė patvirtina jos nustatytą faktą, kad Argentinos Vyriausybė aiškiai remia Argentinos biodyzelino pramonę.

| (89) | Nuo 1994 m. Argentina sojoms taikė 3,5 % normos eksporto mokestį. Kaip bus matyti iš 91–100 konstatuojamosiose dalyse aprašytų teisės aktų pakeitimų, priemonės, kurios taikytos siekiant pakeisti pirminę eksporto mokesčio normą, rodo aiškų Argentinos Vyriausybės tikslą mažinti vidaus rinkos kainas, atsižvelgiant į didėjančias pasaulines rinkos kainas. Per tyrimą Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto mokestis sojoms ir sojų aliejui taikytas siekiant didinti pajamas. Nepaisydama kelių Komisijos prašymų pateikti dokumentus, kuriais būtų pagrindžiamas šis tvirtinimas, Argentinos Vyriausybė jų nepateikė. |
| --- | --- |

(89)

Nuo 1994 m. Argentina sojoms taikė 3,5 % normos eksporto mokestį. Kaip bus matyti iš 91–100 konstatuojamosiose dalyse aprašytų teisės aktų pakeitimų, priemonės, kurios taikytos siekiant pakeisti pirminę eksporto mokesčio normą, rodo aiškų Argentinos Vyriausybės tikslą mažinti vidaus rinkos kainas, atsižvelgiant į didėjančias pasaulines rinkos kainas. Per tyrimą Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto mokestis sojoms ir sojų aliejui taikytas siekiant didinti pajamas. Nepaisydama kelių Komisijos prašymų pateikti dokumentus, kuriais būtų pagrindžiamas šis tvirtinimas, Argentinos Vyriausybė jų nepateikė.

| (90) | Be to, nė viename iš teisėkūros procedūra nuo 2002 m. priimtų su sojoms, sojų aliejui arba biodyzelinui taikomo eksporto mokesčio keitimu susijusių aktų nenurodyta, kad priežastis, dėl kurios nustatomas tokio dydžio eksporto mokestis, yra pajamų didinimas. Kaip paaiškinta 91–100 konstatuojamosiose dalyse, šiuose teisėkūros procedūra priimtuose aktuose kaip tik nurodyta, kad eksporto mokesčiu siekiama paraginti sojų tiekėjus toliau parduoti sojas vidaus rinkoje už mažesnes nei tarptautinės kainas. Taigi eksporto mokesčius sojoms Argentinos Vyriausybė taiko ne kaip fiskalinę pajamų priemonę, bet kaip priemonę remti vidaus biodyzelino pramonės plėtrą. |
| --- | --- |

(90)

Be to, nė viename iš teisėkūros procedūra nuo 2002 m. priimtų su sojoms, sojų aliejui arba biodyzelinui taikomo eksporto mokesčio keitimu susijusių aktų nenurodyta, kad priežastis, dėl kurios nustatomas tokio dydžio eksporto mokestis, yra pajamų didinimas. Kaip paaiškinta 91–100 konstatuojamosiose dalyse, šiuose teisėkūros procedūra priimtuose aktuose kaip tik nurodyta, kad eksporto mokesčiu siekiama paraginti sojų tiekėjus toliau parduoti sojas vidaus rinkoje už mažesnes nei tarptautinės kainas. Taigi eksporto mokesčius sojoms Argentinos Vyriausybė taiko ne kaip fiskalinę pajamų priemonę, bet kaip priemonę remti vidaus biodyzelino pramonės plėtrą.

| (91) | Paskelbus nepaprastąją padėtį (33), Rezoliucija 11/2002 (34) eksporto mokestis 2002 m. padidintas nuo 3,5 % iki 13,5 %. Į šią rezoliuciją įtrauktas toks pareiškimas: taip pat reikia atsižvelgti į bet kokio galimo esminio tarptautinių žemės ūkio produkcijos kainų pokyčio poveikį (paryškinta); iš jo matyti, kad šios priemonės imtasi siekiant paveikti sojų vidaus rinkos kainą, palyginti su pasauline rinkos kaina. |
| --- | --- |

(91)

Paskelbus nepaprastąją padėtį (33), Rezoliucija 11/2002 (34) eksporto mokestis 2002 m. padidintas nuo 3,5 % iki 13,5 %. Į šią rezoliuciją įtrauktas toks pareiškimas: taip pat reikia atsižvelgti į bet kokio galimo esminio tarptautinių žemės ūkio produkcijos kainų pokyčio poveikį (paryškinta); iš jo matyti, kad šios priemonės imtasi siekiant paveikti sojų vidaus rinkos kainą, palyginti su pasauline rinkos kaina.

33

34

taip pat reikia atsižvelgti į bet kokio galimo esminio tarptautinių žemės ūkio produkcijos kainų pokyčio poveikį

| (92) | Tais pačiais metais ši norma buvo dar kartą padidinta nuo 13,5 % iki 23,5 % pagal Rezoliuciją 35/2002 (35), kurioje nurodyta, kad pagal Įstatymą Nr. 22415 galima nustatyti importo mokesčius vartojimo prekėms, siekiant stabilizuoti vidaus rinkos kainas, kol jos pasieks tinkamą lygį, ir išlaikyti vidaus rinkos poreikius atitinkančią pasiūlą. Teisės akte nurodyta, kad šios priemonės yra pereinamosios ir laikinos, taikomos tol, kol išlieka dabartinės bendrosios ekonominės sąlygos. Vis dėlto šie eksporto mokesčiai vis dar galioja ir yra panašaus dydžio kaip ir nepaprastosios padėties laikotarpiu, o kitiems grūdams nustatytas 0 % eksporto mokestis (36). |
| --- | --- |

(92)

Tais pačiais metais ši norma buvo dar kartą padidinta nuo 13,5 % iki 23,5 % pagal Rezoliuciją 35/2002 (35), kurioje nurodyta, kad pagal Įstatymą Nr. 22415 galima nustatyti importo mokesčius vartojimo prekėms, siekiant stabilizuoti vidaus rinkos kainas, kol jos pasieks tinkamą lygį, ir išlaikyti vidaus rinkos poreikius atitinkančią pasiūlą. Teisės akte nurodyta, kad šios priemonės yra pereinamosios ir laikinos, taikomos tol, kol išlieka dabartinės bendrosios ekonominės sąlygos. Vis dėlto šie eksporto mokesčiai vis dar galioja ir yra panašaus dydžio kaip ir nepaprastosios padėties laikotarpiu, o kitiems grūdams nustatytas 0 % eksporto mokestis (36).

35

pagal Įstatymą Nr. 22415 galima nustatyti importo mokesčius vartojimo prekėms, siekiant stabilizuoti vidaus rinkos kainas, kol jos pasieks tinkamą lygį, ir išlaikyti vidaus rinkos poreikius atitinkančią pasiūlą

36

| (93) | 2007 m. veiklą pradėjo pirmieji Argentinos dideliu mastu veikiantys biodyzelino gamintojai. Tais metais Argentinos Vyriausybė paskelbė dvi rezoliucijas, kuriomis eksporto mokestis sojoms padidintas nuo 23,5 % iki 27,5 % (37), o paskui iki 35 % (38). Abiejose šiose rezoliucijose nurodyta, kad priežastis, dėl kurios nustatomas papildomas eksporto mokestis, be šių produktų vidaus ir tarptautinės paklausos padidėjimo, yra ta, kad produktai, kuriems taikomos šios rezoliucijos (pirmiausia su sojomis susiję produktai) taikomi naujiems gamybos būdams ir kaip pavyzdys aiškiai nurodytas biokuras. |
| --- | --- |

(93)

2007 m. veiklą pradėjo pirmieji Argentinos dideliu mastu veikiantys biodyzelino gamintojai. Tais metais Argentinos Vyriausybė paskelbė dvi rezoliucijas, kuriomis eksporto mokestis sojoms padidintas nuo 23,5 % iki 27,5 % (37), o paskui iki 35 % (38). Abiejose šiose rezoliucijose nurodyta, kad priežastis, dėl kurios nustatomas papildomas eksporto mokestis, be šių produktų vidaus ir tarptautinės paklausos padidėjimo, yra ta, kad produktai, kuriems taikomos šios rezoliucijos (pirmiausia su sojomis susiję produktai) taikomi naujiems gamybos būdams ir kaip pavyzdys aiškiai nurodytas biokuras.

37

38

| (94) | Be to, Rezoliucijoje 10/2007 (39) aiškiai nurodyta, kad iš esmės padidėjo tarptautinės grūdų kainos <...>, todėl manoma, kad įvairioms pirmiau nurodytoms prekėms tinkama nustatyti papildomus eksporto muitus (paryškinta). |
| --- | --- |

(94)

Be to, Rezoliucijoje 10/2007 (39) aiškiai nurodyta, kad iš esmės padidėjo tarptautinės grūdų kainos <...>, todėl manoma, kad įvairioms pirmiau nurodytoms prekėms tinkama nustatyti papildomus eksporto muitus (paryškinta).

39

iš esmės padidėjo tarptautinės grūdų kainos <...>, todėl manoma, kad įvairioms pirmiau nurodytoms prekėms tinkama nustatyti papildomus eksporto muitus

| (95) | Be to, Rezoliucijoje 369/2007 (40) aiškiai nurodyta, kad didinti eksporto mokestį reikia siekiant mažinti vidaus rinkos kainas, įtvirtinti pajamų paskirstymo patobulinimus ir skatinti kurti pridėtinę vertę paryškinta). |
| --- | --- |

(95)

Be to, Rezoliucijoje 369/2007 (40) aiškiai nurodyta, kad didinti eksporto mokestį reikia siekiant mažinti vidaus rinkos kainas, įtvirtinti pajamų paskirstymo patobulinimus ir skatinti kurti pridėtinę vertę paryškinta).

40

mažinti vidaus rinkos kainas, įtvirtinti pajamų paskirstymo patobulinimus ir skatinti kurti pridėtinę vertę

| (96) | 2008 m. Rezoliucijoje 125/2008 (41) Argentinos Vyriausybė nustatė formulę fiksuotai eksporto mokesčio sumai apskaičiuoti atsižvelgiant į Vyriausybės (Žemės ūkio verslo ministerijos) kasdien nustatomą oficialią FOB kainą. |
| --- | --- |

(96)

2008 m. Rezoliucijoje 125/2008 (41) Argentinos Vyriausybė nustatė formulę fiksuotai eksporto mokesčio sumai apskaičiuoti atsižvelgiant į Vyriausybės (Žemės ūkio verslo ministerijos) kasdien nustatomą oficialią FOB kainą.

41

| (97) | Rezoliucijoje 125/2008 nurodytas šis politikos tikslas:
  Pastaraisiais metais labai padidėjo tarptautinės grūdų ir aliejingųjų sėklų kainos; joms būdingi dideli metiniai svyravimai. Užsitęsęs šis scenarijus gali daryti neigiamą poveikį visai ekonomikai, pvz., gali padidėti vidaus rinkos kainos,

  sumažėti turto paskirstymo sąžiningumas ir padidėti netikrumas priimant sprendimus dėl investavimo į žemės ūkio ir gyvulininkystės pramonę. Pasiūlytas pagrindiniam grūdų ir aliejingųjų sėklų pogrupiui taikomų eksporto muitų sistemos pakeitimas yra tinkama pirmiau minėtų problemų sprendimo priemonė (paryškinta). |
| --- | --- |

(97)

Rezoliucijoje 125/2008 nurodytas šis politikos tikslas:
  Pastaraisiais metais labai padidėjo tarptautinės grūdų ir aliejingųjų sėklų kainos; joms būdingi dideli metiniai svyravimai. Užsitęsęs šis scenarijus gali daryti neigiamą poveikį visai ekonomikai, pvz., gali padidėti vidaus rinkos kainos,

  sumažėti turto paskirstymo sąžiningumas ir padidėti netikrumas priimant sprendimus dėl investavimo į žemės ūkio ir gyvulininkystės pramonę. Pasiūlytas pagrindiniam grūdų ir aliejingųjų sėklų pogrupiui taikomų eksporto muitų sistemos pakeitimas yra tinkama pirmiau minėtų problemų sprendimo priemonė (paryškinta).

Pastaraisiais metais labai padidėjo tarptautinės grūdų ir aliejingųjų sėklų kainos; joms būdingi dideli metiniai svyravimai. Užsitęsęs šis scenarijus gali daryti neigiamą poveikį visai ekonomikai, pvz., gali padidėti vidaus rinkos kainos,

sumažėti turto paskirstymo sąžiningumas ir padidėti netikrumas priimant sprendimus dėl investavimo į žemės ūkio ir gyvulininkystės pramonę. Pasiūlytas pagrindiniam grūdų ir aliejingųjų sėklų pogrupiui taikomų eksporto muitų sistemos pakeitimas yra tinkama pirmiau minėtų problemų sprendimo priemonė

| (98) | 2008 m. Rezoliucijoje 64/2008 (42) Argentinos Vyriausybė dar kartą pakeitė eksporto mokesčio apskaičiavimo formulę ir dar kartą aiškiai nurodė savo politikos tikslą: Kintamųjų eksporto muitų sistemos tikslas –

  mažinti grūdų ir aliejingųjų sėklų

  bei jų šalutinių produktų

  tarptautinių kainų didėjimo poveikį vidaus rinkos kainoms ir kartu padėti gerinti pajamų paskirstymą
  (paryškinta). |
| --- | --- |

(98)

2008 m. Rezoliucijoje 64/2008 (42) Argentinos Vyriausybė dar kartą pakeitė eksporto mokesčio apskaičiavimo formulę ir dar kartą aiškiai nurodė savo politikos tikslą: Kintamųjų eksporto muitų sistemos tikslas –

  mažinti grūdų ir aliejingųjų sėklų

  bei jų šalutinių produktų

  tarptautinių kainų didėjimo poveikį vidaus rinkos kainoms ir kartu padėti gerinti pajamų paskirstymą
  (paryškinta).

42

Kintamųjų eksporto muitų sistemos tikslas –

mažinti grūdų ir aliejingųjų sėklų

bei jų šalutinių produktų

tarptautinių kainų didėjimo poveikį vidaus rinkos kainoms ir kartu padėti gerinti pajamų paskirstymą

| (99) | 2012 m. Argentinos Vyriausybė paskelbė bendrą rezoliuciją, kurioje nurodė, kad Argentina nustatė įvairią viešąją politiką, siekdama sustiprinti nacionalinę biodyzelino pramonę, ypač įsigaliojus Įstatymui Nr. 26.093. Šioje bendroje rezoliucijoje taip pat nurodyta, kad eksporto muitai biodyzelinui ir jo mišiniams dera su kitiems aliejingųjų sėklų sektoriaus šalutiniams produktams taikomais eksporto muitais, atsižvelgiant į skirtingas gamybos sąnaudas ir išlaikant tokį skirtumą, kad faktinis biodyzelinui taikomas tarifas būtų mažesnis už pagrindinei jo žaliavai taikomą tarifą, todėl skatinamas vertės kūrimas Argentinoje ir taip padedama skatinti biodyzelino pramonės plėtrą (43). |
| --- | --- |

(99)

2012 m. Argentinos Vyriausybė paskelbė bendrą rezoliuciją, kurioje nurodė, kad Argentina nustatė įvairią viešąją politiką, siekdama sustiprinti nacionalinę biodyzelino pramonę, ypač įsigaliojus Įstatymui Nr. 26.093. Šioje bendroje rezoliucijoje taip pat nurodyta, kad eksporto muitai biodyzelinui ir jo mišiniams dera su kitiems aliejingųjų sėklų sektoriaus šalutiniams produktams taikomais eksporto muitais, atsižvelgiant į skirtingas gamybos sąnaudas ir išlaikant tokį skirtumą, kad faktinis biodyzelinui taikomas tarifas būtų mažesnis už pagrindinei jo žaliavai taikomą tarifą, todėl skatinamas vertės kūrimas Argentinoje ir taip padedama skatinti biodyzelino pramonės plėtrą (43).

todėl skatinamas vertės kūrimas Argentinoje ir taip padedama skatinti biodyzelino pramonės plėtrą

43

| (100) | 2015 m. pabaigoje naujai išrinkta Argentinos Vyriausybė eksporto mokestį kitiems augalams panaikino, o eksporto mokestis sojoms išliko didelis. Dekrete 133/2015 (44), kuriuo nustatomas eksporto mokesčio kviečiams panaikinimas, o sojoms taikomo eksporto mokesčio procentinė dalis pakeičiama į 30 %, nurodytas šis politikos tikslas: dėl sojų ir jų šalutinių produktų pažymėtina, kad apsodintų plotų didinimas ir rekordinis derlius praėjusį sezoną

  nesutrukdė mažėti konkurencingumui ir pelningumui visoje susijusioje vertės grandinėje
  (paryškinta). Šiuo atžvilgiu vertės grandinė susijusi, be kita ko, su biodyzelino pramone. |
| --- | --- |

(100)

2015 m. pabaigoje naujai išrinkta Argentinos Vyriausybė eksporto mokestį kitiems augalams panaikino, o eksporto mokestis sojoms išliko didelis. Dekrete 133/2015 (44), kuriuo nustatomas eksporto mokesčio kviečiams panaikinimas, o sojoms taikomo eksporto mokesčio procentinė dalis pakeičiama į 30 %, nurodytas šis politikos tikslas: dėl sojų ir jų šalutinių produktų pažymėtina, kad apsodintų plotų didinimas ir rekordinis derlius praėjusį sezoną

  nesutrukdė mažėti konkurencingumui ir pelningumui visoje susijusioje vertės grandinėje
  (paryškinta). Šiuo atžvilgiu vertės grandinė susijusi, be kita ko, su biodyzelino pramone.

44

dėl sojų ir jų šalutinių produktų pažymėtina, kad apsodintų plotų didinimas ir rekordinis derlius praėjusį sezoną

nesutrukdė mažėti konkurencingumui ir pelningumui visoje susijusioje vertės grandinėje

| (101) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO pakartojo savo tvirtinimą, kad bet koks sojoms taikytų eksporto mokesčių poveikis biodyzelino gamybai, jei šio poveikio apskritai esama, geriausiu atveju aiškiai yra šalutinis pajamų rinkimo priemonės poveikis. |
| --- | --- |

(101)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO pakartojo savo tvirtinimą, kad bet koks sojoms taikytų eksporto mokesčių poveikis biodyzelino gamybai, jei šio poveikio apskritai esama, geriausiu atveju aiškiai yra šalutinis pajamų rinkimo priemonės poveikis.

| (102) | Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. 91–100 konstatuojamosiose dalyse cituotų dekretų negalima laikyti vien „tik politikos skelbimu“. Šiuose teisės aktuose ne kartą išreikštas Argentinos Vyriausybės ketinimas remti biodyzelino pramonę ir, kitaip nei mano Argentinos Vyriausybė, dekretuose nenurodyta, kad sojoms taikomo eksporto mokesčio paskirtis yra pajamų rinkimas. Tai, kad sojoms taikomo eksporto mokesčio funkcija yra pajamų didinimas, nenurodyta nė viename iš Argentinos Vyriausybės pateiktoje informacijoje nurodytų teisės aktų. |
| --- | --- |

(102)

Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. 91–100 konstatuojamosiose dalyse cituotų dekretų negalima laikyti vien „tik politikos skelbimu“. Šiuose teisės aktuose ne kartą išreikštas Argentinos Vyriausybės ketinimas remti biodyzelino pramonę ir, kitaip nei mano Argentinos Vyriausybė, dekretuose nenurodyta, kad sojoms taikomo eksporto mokesčio paskirtis yra pajamų rinkimas. Tai, kad sojoms taikomo eksporto mokesčio funkcija yra pajamų didinimas, nenurodyta nė viename iš Argentinos Vyriausybės pateiktoje informacijoje nurodytų teisės aktų.

| (103) | Dėl Argentinos Vyriausybės nustatytų eksporto mokesčių sojoms Argentinos sojų augintojai patenka į ekonomiškai nenaudingą padėtį, nes yra raginami parduoti savo prekes vidaus rinkoje už mažesnę kainą, nei galėtų gauti, jei šie eksporto mokesčiai nebūtų taikomi. Todėl jie negali racionaliai rinktis ir yra raginami laikytis šiuo eksporto mokesčiu siekiamo politikos tikslo. |
| --- | --- |

(103)

Dėl Argentinos Vyriausybės nustatytų eksporto mokesčių sojoms Argentinos sojų augintojai patenka į ekonomiškai nenaudingą padėtį, nes yra raginami parduoti savo prekes vidaus rinkoje už mažesnę kainą, nei galėtų gauti, jei šie eksporto mokesčiai nebūtų taikomi. Todėl jie negali racionaliai rinktis ir yra raginami laikytis šiuo eksporto mokesčiu siekiamo politikos tikslo.

| (104) | Šią neracionalią padėtį dar labiau paaštrino kiti eksporto apribojimai, pvz., 2006–2015 m. taikytos eksporto kvotos kitiems nei sojos žemės ūkio produktams, kuriomis atgrasyta nuo kitų augalų eksporto ir augintojams nurodyta toliau gaminti sojas (o ne kitus grūdus), todėl vidaus rinkos kaina dar labiau sumažėjo. Sojų augintojai taip pat toliau gamino ir pardavė savo produkciją vietoje, nes kaupti šio žemės ūkio produkto atsargas nėra tinkama, o vidutinės trukmės arba ilguoju laikotarpiu jų kaupti neįmanoma. |
| --- | --- |

(104)

Šią neracionalią padėtį dar labiau paaštrino kiti eksporto apribojimai, pvz., 2006–2015 m. taikytos eksporto kvotos kitiems nei sojos žemės ūkio produktams, kuriomis atgrasyta nuo kitų augalų eksporto ir augintojams nurodyta toliau gaminti sojas (o ne kitus grūdus), todėl vidaus rinkos kaina dar labiau sumažėjo. Sojų augintojai taip pat toliau gamino ir pardavė savo produkciją vietoje, nes kaupti šio žemės ūkio produkto atsargas nėra tinkama, o vidutinės trukmės arba ilguoju laikotarpiu jų kaupti neįmanoma.

| (105) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto kvotų kukurūzams ir kviečiams netaikyta dešimtmetį. Vis dėlto Komisija padarė išvadą, kad šis teiginys buvo faktiškai neteisingas. Rezoliucijoje 543/2008 (45) aiškiai reguliuotas didžiausio, be kita ko, kviečiams ir kukurūzams taikytino, eksporto kiekio nustatymas. Ši priemonė galiojo iki 2015 m. pabaigos (46). |
| --- | --- |

(105)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto kvotų kukurūzams ir kviečiams netaikyta dešimtmetį. Vis dėlto Komisija padarė išvadą, kad šis teiginys buvo faktiškai neteisingas. Rezoliucijoje 543/2008 (45) aiškiai reguliuotas didžiausio, be kita ko, kviečiams ir kukurūzams taikytino, eksporto kiekio nustatymas. Ši priemonė galiojo iki 2015 m. pabaigos (46).

45

46

| (106) | Be to, 2009 m. Argentinos Vyriausybė nustatė laikiną sojų importo draudimą ir nurodė, kad pirmenybė turėtų būti teikiama ne importuotų, bet vidaus žaliavų naudojimui, taip didinant Argentinos gaminio vertę tarptautinėje rinkoje, ir kad laikinas vietoje gaminamų žaliavų importas iškraipo šį tikslą (47). 2012 m. Argentinos Vyriausybė įsteigė Įgaliotųjų sojų operatorių registrą ir panaikino importo draudimą (48). Vis dėlto iki kitų šio registro pakeitimų 2016 m. (49) importuoti sojas į Argentiną tebebuvo labai sudėtinga. Importo draudimas kartu su sojoms nustatytu eksporto mokesčiu patvirtina Argentinos Vyriausybės politikos tikslą skatinti biodyzelino pramonės plėtrą vien vidaus rinkoje, įskaitant vietinį kiekį tiekimo grandinėje. Juo Argentinoje sukuriama dirbtinė, Vyriausybės skatinama vidaus vartojimui skirta sojų produkcija, kuria užtikrinama, kad būtų patenkinta vietinė sojų paklausa, remiantis vietine pasiūla, kuria siekiama nurodytų politikos tikslų. |
| --- | --- |

(106)

Be to, 2009 m. Argentinos Vyriausybė nustatė laikiną sojų importo draudimą ir nurodė, kad pirmenybė turėtų būti teikiama ne importuotų, bet vidaus žaliavų naudojimui, taip didinant Argentinos gaminio vertę tarptautinėje rinkoje, ir kad laikinas vietoje gaminamų žaliavų importas iškraipo šį tikslą (47). 2012 m. Argentinos Vyriausybė įsteigė Įgaliotųjų sojų operatorių registrą ir panaikino importo draudimą (48). Vis dėlto iki kitų šio registro pakeitimų 2016 m. (49) importuoti sojas į Argentiną tebebuvo labai sudėtinga. Importo draudimas kartu su sojoms nustatytu eksporto mokesčiu patvirtina Argentinos Vyriausybės politikos tikslą skatinti biodyzelino pramonės plėtrą vien vidaus rinkoje, įskaitant vietinį kiekį tiekimo grandinėje. Juo Argentinoje sukuriama dirbtinė, Vyriausybės skatinama vidaus vartojimui skirta sojų produkcija, kuria užtikrinama, kad būtų patenkinta vietinė sojų paklausa, remiantis vietine pasiūla, kuria siekiama nurodytų politikos tikslų.

47

48

49

| (107) | Be to, ilgalaikiai kitų augalų eksporto apribojimai lėmė didelį sojų gamybos padidėjimą, vadinamąją Argentinos žemės ūkio „sojización“ (50). NET 2015 m. panaikinus eksporto kvotas (51) sojų gamyba, palyginti su kitais augalais, labai nesumažėjo ir išliko palyginti stabili, žr. toliau pateiktą 1 diagramą:

  1 diagrama


  Argentinos sojų, kukurūzų ir kviečių gamyba pagal derliaus metus




  Gamyba milijonais metrinių tonų
  Sojos
  Kukurūzai
  Kviečiai
  2000/01
  2001/02
  2002/03
  2003/04
  2004/05
  2005/06
  2006/07
  2007/08
  2008/09
  2009/10
  2010/11
  2011/12
  2012/13
  2013/14
  2014/15
  2015/16
  2016/17
  2017/18

  Šaltinis: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/. |
| --- | --- |

(107)

Be to, ilgalaikiai kitų augalų eksporto apribojimai lėmė didelį sojų gamybos padidėjimą, vadinamąją Argentinos žemės ūkio „sojización“ (50). NET 2015 m. panaikinus eksporto kvotas (51) sojų gamyba, palyginti su kitais augalais, labai nesumažėjo ir išliko palyginti stabili, žr. toliau pateiktą 1 diagramą:

50

51

1 diagrama

1 diagrama

Argentinos sojų, kukurūzų ir kviečių gamyba pagal derliaus metus

Argentinos sojų, kukurūzų ir kviečių gamyba pagal derliaus metus

Gamyba milijonais metrinių tonų

Sojos

Kukurūzai

Kviečiai

2000/01

2001/02

2002/03

2003/04

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

2014/15

2015/16

2016/17

2017/18

Šaltinis: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/.

Šaltinis:

| (108) | Be to, įgyvendindama Plan Belgrano (52), Argentinos Vyriausybė 2017 m. paskelbė rezoliuciją, kuria nustatoma sojas auginančių ūkininkų skatinimo sistema (53). Plan Belgrano buvo parengtas 2016 m. kaip dešimties šiaurinių istoriškai mažiau nei kiti šalies regionai išsivysčiusių Argentinos provincijų infrastruktūros ir pramonės plėtros planas. Šia rezoliucija 2017 m. kovo 1 d. – rugpjūčio 31 d. teiktos finansinės paskatos sojų augintojams dešimtyje labiausiai atsilikusių Argentinos provincijų (54); jas teikiant augintojams toliau nurodyta gaminti sojas ir didinti padidėjusią sojų vidaus pasiūlą, kad būtų galima plėtoti biodyzelino pramonę. |
| --- | --- |

(108)

Be to, įgyvendindama Plan Belgrano (52), Argentinos Vyriausybė 2017 m. paskelbė rezoliuciją, kuria nustatoma sojas auginančių ūkininkų skatinimo sistema (53). Plan Belgrano buvo parengtas 2016 m. kaip dešimties šiaurinių istoriškai mažiau nei kiti šalies regionai išsivysčiusių Argentinos provincijų infrastruktūros ir pramonės plėtros planas. Šia rezoliucija 2017 m. kovo 1 d. – rugpjūčio 31 d. teiktos finansinės paskatos sojų augintojams dešimtyje labiausiai atsilikusių Argentinos provincijų (54); jas teikiant augintojams toliau nurodyta gaminti sojas ir didinti padidėjusią sojų vidaus pasiūlą, kad būtų galima plėtoti biodyzelino pramonę.

Plan Belgrano

52

53

Plan Belgrano

54

| (109) | Komisija manė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, Argentinos Vyriausybė ėmėsi aktyvesnio vaidmens nei vien tik skatinimas, kaip reikalavo Apeliacinis komitetas (55). Argentinos Vyriausybės taikomomis priemonėmis ribojama sojų augintojų veiksmų laisvė, nes praktiškai ribojami jų verslo sprendimai dėl to, už kokią kainą ir kur parduoti produktus. |
| --- | --- |

(109)

Komisija manė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, Argentinos Vyriausybė ėmėsi aktyvesnio vaidmens nei vien tik skatinimas, kaip reikalavo Apeliacinis komitetas (55). Argentinos Vyriausybės taikomomis priemonėmis ribojama sojų augintojų veiksmų laisvė, nes praktiškai ribojami jų verslo sprendimai dėl to, už kokią kainą ir kur parduoti produktus.

aktyvesnio vaidmens nei vien tik skatinimas

55

| (110) | Jie negali didinti savo pajamų, kurias galėtų gauti, jei sojoms nebūtų taikomas eksporto mokestis (pvz., eksportuodami savo produkciją, kad galėtų pasinaudoti didesnių kainų pranašumais, arba didindami vidaus rinkos kainas) ir kitos panašios ribojamosios priemonės. |
| --- | --- |

(110)

Jie negali didinti savo pajamų, kurias galėtų gauti, jei sojoms nebūtų taikomas eksporto mokestis (pvz., eksportuodami savo produkciją, kad galėtų pasinaudoti didesnių kainų pranašumais, arba didindami vidaus rinkos kainas) ir kitos panašios ribojamosios priemonės.

| (111) | Tai taip pat patvirtina dekretai 133/2015 ir 640/2016, kuriais Argentinos Vyriausybė imasi konkrečių priemonių padėti sojų pramonei ir su ja susijusiai vertės grandinei pakeisti visos susijusios vertės grandinės konkurencingumo ir pelningumo mažėjimo tendenciją. Todėl Argentinos Vyriausybė sojų augintojus ragina arba jiems nurodo išlaikyti gamybą, kad būtų galima aprūpinti vidaus rinką, net jei racionalus tiekėjas pritaikytų savo produkciją ir kainas tais atvejais, kai eksportas neskatinamas. |
| --- | --- |

(111)

Tai taip pat patvirtina dekretai 133/2015 ir 640/2016, kuriais Argentinos Vyriausybė imasi konkrečių priemonių padėti sojų pramonei ir su ja susijusiai vertės grandinei pakeisti visos susijusios vertės grandinės konkurencingumo ir pelningumo mažėjimo tendenciją. Todėl Argentinos Vyriausybė sojų augintojus ragina arba jiems nurodo išlaikyti gamybą, kad būtų galima aprūpinti vidaus rinką, net jei racionalus tiekėjas pritaikytų savo produkciją ir kainas tais atvejais, kai eksportas neskatinamas.

| (112) | Todėl šiomis priemonėmis Argentinos Vyriausybė ragina sojų augintojus išlaikyti sojas Argentinoje, nes jie negali parduoti jų didesnėmis kainomis, kurios Argentinoje vyrautų, jei šios priemonės nebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(112)

Todėl šiomis priemonėmis Argentinos Vyriausybė ragina sojų augintojus išlaikyti sojas Argentinoje, nes jie negali parduoti jų didesnėmis kainomis, kurios Argentinoje vyrautų, jei šios priemonės nebūtų taikomos.

| (113) | Taigi žaliavų gamintojams Argentinos Vyriausybė paveda arba nurodo tiekti prekes vidaus rinkos sojų naudotojams, t. y. biodyzelino gamintojams, už mažesnį nei tinkamas atlygį. Sojų augintojai įpareigojami sukurti Argentinoje dirbtinę, suskaidytą mažų kainų vidaus rinką. |
| --- | --- |

(113)

Taigi žaliavų gamintojams Argentinos Vyriausybė paveda arba nurodo tiekti prekes vidaus rinkos sojų naudotojams, t. y. biodyzelino gamintojams, už mažesnį nei tinkamas atlygį. Sojų augintojai įpareigojami sukurti Argentinoje dirbtinę, suskaidytą mažų kainų vidaus rinką.

| (114) | Kitaip tariant, taikydama aprašytas priemones Argentinos Vyriausybė žino, kaip sojų augintojai į jas reaguos ir kokie bus susiję padariniai. Reaguodami į eksporto mokesčius ir kitas ribojamąsias priemones, gamintojai gali šiek tiek sumažinti savo gamybą vidaus rinkoje, bet iš įrodymų matyti, kad gamyba nei sustojo, nei labai sumažėjo (žr. toliau pateiktą ir 139 konstatuojamojoje dalyje išsamiau paaiškintą 1 lentelę). Komisija padarė išvadą, kad taip nutiko dėl Argentinos Vyriausybės pavedimo ir nurodymo sojų augintojams toliau gaminti ir eksportuoti. |
| --- | --- |

(114)

Kitaip tariant, taikydama aprašytas priemones Argentinos Vyriausybė žino, kaip sojų augintojai į jas reaguos ir kokie bus susiję padariniai. Reaguodami į eksporto mokesčius ir kitas ribojamąsias priemones, gamintojai gali šiek tiek sumažinti savo gamybą vidaus rinkoje, bet iš įrodymų matyti, kad gamyba nei sustojo, nei labai sumažėjo (žr. toliau pateiktą ir 139 konstatuojamojoje dalyje išsamiau paaiškintą 1 lentelę). Komisija padarė išvadą, kad taip nutiko dėl Argentinos Vyriausybės pavedimo ir nurodymo sojų augintojams toliau gaminti ir eksportuoti.

| (115) | Kaip paaiškinta, sojų auginimo sektoriuje jų gamyba pritaikoma nedaug, todėl mažėja vidaus rinkos kainos. Šiuo atžvilgiu poveikis nustatomas ne ex post, bet ex ante, todėl nėra „atsitiktinis“. Šią politiką ir susijusių privačių subjektų, kurie veikia kaip Argentinos Vyriausybės įgaliotiniai vykdyti jos politiką tiekiant sojas biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį, elgesį sieja aiškus „įrodomas ryšys“. |
| --- | --- |

(115)

Kaip paaiškinta, sojų auginimo sektoriuje jų gamyba pritaikoma nedaug, todėl mažėja vidaus rinkos kainos. Šiuo atžvilgiu poveikis nustatomas ne ex post, bet ex ante, todėl nėra „atsitiktinis“. Šią politiką ir susijusių privačių subjektų, kurie veikia kaip Argentinos Vyriausybės įgaliotiniai vykdyti jos politiką tiekiant sojas biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį, elgesį sieja aiškus „įrodomas ryšys“.

ex post

ex ante

| (116) | Pati Argentinos Vyriausybė yra pripažinusi, kad, taikant jos priemonių rinkinį, buvo sėkmingai siekta nurodyto politikos tikslo remti biodyzelino pramonę. Argentinos Vyriausybė 2012 m. paskelbtoje toliau nurodytoje savo bendroje rezoliucijoje tvirtino, kad nustatyta viešoji politika apima įvairius biodyzelino pramonės skatinimo mechanizmus. Ji taip pat tvirtino, kad tai paaiškina sėkmingus šio gamybos sektoriaus veiklos rezultatus; pagrindinės jo žaliavos bendrasis pelnas perdirbimo etape viršijo 25 % (56). Šis pelnas, atrodo, buvo gautas daugiausia dėl biodyzelino ir sojų eksporto muitų skirtumų. |
| --- | --- |

(116)

Pati Argentinos Vyriausybė yra pripažinusi, kad, taikant jos priemonių rinkinį, buvo sėkmingai siekta nurodyto politikos tikslo remti biodyzelino pramonę. Argentinos Vyriausybė 2012 m. paskelbtoje toliau nurodytoje savo bendroje rezoliucijoje tvirtino, kad nustatyta viešoji politika apima įvairius biodyzelino pramonės skatinimo mechanizmus. Ji taip pat tvirtino, kad tai paaiškina sėkmingus šio gamybos sektoriaus veiklos rezultatus; pagrindinės jo žaliavos bendrasis pelnas perdirbimo etape viršijo 25 % (56). Šis pelnas, atrodo, buvo gautas daugiausia dėl biodyzelino ir sojų eksporto muitų skirtumų.

56

| (117) | Apibendrinant pažymėtina, kad, kaip nustatė Komisija, Argentinos Vyriausybė sojų gamintojams pavedė arba nurodė vykdyti jos politiką, pagal kurią kurta suskaidyta vidaus rinka, o sojos vidaus biodyzelino pramonei tiektos už mažesnį nei tinkamas atlygį. |
| --- | --- |

(117)

Apibendrinant pažymėtina, kad, kaip nustatė Komisija, Argentinos Vyriausybė sojų gamintojams pavedė arba nurodė vykdyti jos politiką, pagal kurią kurta suskaidyta vidaus rinka, o sojos vidaus biodyzelino pramonei tiektos už mažesnį nei tinkamas atlygį.

| (118) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad Komisija išplėtė pavedimo arba nurodymo sąvokų taikymo sritį, pabrėždama raginimo ir gairių sąvokas, nors pagal PPO reikalavimus atsakomybės perdavimas turi būti aiškus ir teigiamas veiksmas, skirtas konkrečiai šaliai, o jo tikslas turi būti konkreti užduotis arba pareiga. Vien Vyriausybės politikos pareiškimai negali būti laikomi užsakymu, o tariamas užsakymas arba pavedimas negali būti atsitiktinis arba vien šalutinis Vyriausybės reglamentavimo poveikis. |
| --- | --- |

(118)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad Komisija išplėtė pavedimo arba nurodymo sąvokų taikymo sritį, pabrėždama raginimo ir gairių sąvokas, nors pagal PPO reikalavimus atsakomybės perdavimas turi būti aiškus ir teigiamas veiksmas, skirtas konkrečiai šaliai, o jo tikslas turi būti konkreti užduotis arba pareiga. Vien Vyriausybės politikos pareiškimai negali būti laikomi užsakymu, o tariamas užsakymas arba pavedimas negali būti atsitiktinis arba vien šalutinis Vyriausybės reglamentavimo poveikis.

| (119) | Komisija su tuo nesutiko. Kaip nurodyta 117 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgdama į 93 konstatuojamojoje dalyje nurodytą PPO teismo praktiką, Komisija rado esminių įrodymų, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad Argentinos Vyriausybė ėmėsi aiškių ir teigiamų veiksmų pavesti arba nurodyti sojų augintojams parduoti savo sojas biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį. Vyriausybės veiksmus ir sojas auginančių ūkininkų elgesį sieja „įrodomas ryšys“, todėl šių ūkininkų veiksmus galima susieti su Argentinos Vyriausybe. Argentinos Vyriausybė nepagrindė savo tvirtinimo, kad Komisijos rastus įrodymus būtų galima laikyti vien Argentinos Vyriausybės politikos pareiškimais. Pavyzdžiui, Argentinos Vyriausybė neužginčijo, kad buvo nurodyti iš šių pareiškimų kylantys politikos tikslai; Argentinos Vyriausybė taip pat nepaneigė pareiškimų, kuriuose džiaugiamasi tuo, kad ribojamosiomis priemonėmis sėkmingai siekiama politikos tikslų remti Argentinos biodyzelino pramonę. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(119)

Komisija su tuo nesutiko. Kaip nurodyta 117 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgdama į 93 konstatuojamojoje dalyje nurodytą PPO teismo praktiką, Komisija rado esminių įrodymų, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad Argentinos Vyriausybė ėmėsi aiškių ir teigiamų veiksmų pavesti arba nurodyti sojų augintojams parduoti savo sojas biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį. Vyriausybės veiksmus ir sojas auginančių ūkininkų elgesį sieja „įrodomas ryšys“, todėl šių ūkininkų veiksmus galima susieti su Argentinos Vyriausybe. Argentinos Vyriausybė nepagrindė savo tvirtinimo, kad Komisijos rastus įrodymus būtų galima laikyti vien Argentinos Vyriausybės politikos pareiškimais. Pavyzdžiui, Argentinos Vyriausybė neužginčijo, kad buvo nurodyti iš šių pareiškimų kylantys politikos tikslai; Argentinos Vyriausybė taip pat nepaneigė pareiškimų, kuriuose džiaugiamasi tuo, kad ribojamosiomis priemonėmis sėkmingai siekiama politikos tikslų remti Argentinos biodyzelino pramonę. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (120) | Be to, Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad Komisijos išvada, kad tai, jog platesnėje Argentinos Vyriausybės sukurtoje sistemoje esama įvairių mechanizmų, kuriais siekiama remti konkretų pramonės sektorių, yra svarbu siekiant nustatyti veiksmų pobūdį, yra akivaizdžiai neteisinga, nes eksporto mokesčiai nėra įtraukti į pagrindinio reglamento 3 straipsnio i–iii punktus (arba į SKP sutartį) ir nepatenka į pagrindinio reglamento 3 straipsnio iv punkto taikymo sritį. |
| --- | --- |

(120)

Be to, Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad Komisijos išvada, kad tai, jog platesnėje Argentinos Vyriausybės sukurtoje sistemoje esama įvairių mechanizmų, kuriais siekiama remti konkretų pramonės sektorių, yra svarbu siekiant nustatyti veiksmų pobūdį, yra akivaizdžiai neteisinga, nes eksporto mokesčiai nėra įtraukti į pagrindinio reglamento 3 straipsnio i–iii punktus (arba į SKP sutartį) ir nepatenka į pagrindinio reglamento 3 straipsnio iv punkto taikymo sritį.

| (121) | Vien dėl to, kad eksporto mokesčiai pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte aiškiai nepaminėti, nereiškia, kad jie negali būti finansinio įnašo pobūdžio ir todėl patektų į subsidijos apibrėžties pagal pagrindinį reglamentą ir SKP sutartį taikymo sritį. Komisija pateikė išsamių įrodymų dėl to, kad sojoms taikytu eksporto mokesčiu kartu su kitomis priemonėmis naudotasi kaip priemone raginti sojų augintojus laikytis nurodytų politikos tikslų taip, kad jis prilygsta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytai kompensuotinai subsidijai. Kadangi Argentinos Vyriausybė nepagrindė tvirtinimo, kodėl eksporto mokesčio sojoms nebūtų galima laikyti kompensuotina subsidija, Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(121)

Vien dėl to, kad eksporto mokesčiai pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte aiškiai nepaminėti, nereiškia, kad jie negali būti finansinio įnašo pobūdžio ir todėl patektų į subsidijos apibrėžties pagal pagrindinį reglamentą ir SKP sutartį taikymo sritį. Komisija pateikė išsamių įrodymų dėl to, kad sojoms taikytu eksporto mokesčiu kartu su kitomis priemonėmis naudotasi kaip priemone raginti sojų augintojus laikytis nurodytų politikos tikslų taip, kad jis prilygsta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytai kompensuotinai subsidijai. Kadangi Argentinos Vyriausybė nepagrindė tvirtinimo, kodėl eksporto mokesčio sojoms nebūtų galima laikyti kompensuotina subsidija, Komisija šį tvirtinimą atmetė.

| (122) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė nesutiko su Komisijos 121 konstatuojamojoje dalyje nustatytu faktu, kad Argentinos Vyriausybė nepagrindė savo tvirtinimo, kodėl eksporto mokesčio sojoms nebūtų galima laikyti kompensuotina subsidija. |
| --- | --- |

(122)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė nesutiko su Komisijos 121 konstatuojamojoje dalyje nustatytu faktu, kad Argentinos Vyriausybė nepagrindė savo tvirtinimo, kodėl eksporto mokesčio sojoms nebūtų galima laikyti kompensuotina subsidija.

| (123) | Per visą tyrimą Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto mokesčiai nustatyti siekiant generuoti pajamas, bet nepateikė šį tvirtinimą pagrindžiančių įrodymų nė dėl vieno iš teisėkūros procedūra priimtų aktų, kuriais nustatomas arba keičiamas eksporto mokestis sojoms. Iš tikrųjų, remdamasi esamais įrodymais, Komisija nusprendė, kad eksporto mokesčiai yra viena iš priemonių, kuriomis Argentinos Vyriausybė naudojosi siekdama remti biodyzelino pramonės plėtrą. Todėl Komisija priėjo prie kitokios išvados – ji paaiškinta pirmiau išdėstytose 89–90 konstatuojamosiose dalyse – ir pirminį Argentinos Vyriausybės tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(123)

Per visą tyrimą Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto mokesčiai nustatyti siekiant generuoti pajamas, bet nepateikė šį tvirtinimą pagrindžiančių įrodymų nė dėl vieno iš teisėkūros procedūra priimtų aktų, kuriais nustatomas arba keičiamas eksporto mokestis sojoms. Iš tikrųjų, remdamasi esamais įrodymais, Komisija nusprendė, kad eksporto mokesčiai yra viena iš priemonių, kuriomis Argentinos Vyriausybė naudojosi siekdama remti biodyzelino pramonės plėtrą. Todėl Komisija priėjo prie kitokios išvados – ji paaiškinta pirmiau išdėstytose 89–90 konstatuojamosiose dalyse – ir pirminį Argentinos Vyriausybės tvirtinimą atmetė.

| (124) | CARBIO tvirtino, kad Komisija nesilaikė aukšto standarto, kurio reikia laikytis siekiant įrodyti pavedimą arba nurodymą. Sojų augintojai ir toliau gali laisvai spręsti, ar gaminti, parduoti ir eksportuoti savo sojas. Nė vienu iš sojoms taikomu eksporto mokesčio elementu nepavedama arba nenurodoma sojų augintojams priimti kurį nors iš šių sprendimų. |
| --- | --- |

(124)

CARBIO tvirtino, kad Komisija nesilaikė aukšto standarto, kurio reikia laikytis siekiant įrodyti pavedimą arba nurodymą. Sojų augintojai ir toliau gali laisvai spręsti, ar gaminti, parduoti ir eksportuoti savo sojas. Nė vienu iš sojoms taikomu eksporto mokesčio elementu nepavedama arba nenurodoma sojų augintojams priimti kurį nors iš šių sprendimų.

| (125) | Komisija nesutiko su tuo, kad šiuo atveju nesilaikyta pavedimo arba nurodymo standarto, kaip išdėstyta 82 konstatuojamojoje dalyje. Be to, CARBIO tvirtinimas, kad sojų augintojai gali laisvai nustatyti sojų kainą, yra neteisingas. Per tikrinamąjį vizitą Argentinos Vyriausybė paaiškino, kaip Vyriausybė nustato sojų eksportui taikomą FOB kainą. Ir sojų eksporto kaina, ir jų vidaus rinkos kaina yra daug mažesnės už pasaulinę rinkos kainą, todėl sojų augintojų laisvė nustatyti savo kainas yra ribota. Galiausiai CARBIO neatsižvelgia į tai, kad eksporto mokestis yra ne vienintelė priemonė, kurią Argentinos Vyriausybė parengė siekdama teikti nurodymus sojų augintojams. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(125)

Komisija nesutiko su tuo, kad šiuo atveju nesilaikyta pavedimo arba nurodymo standarto, kaip išdėstyta 82 konstatuojamojoje dalyje. Be to, CARBIO tvirtinimas, kad sojų augintojai gali laisvai nustatyti sojų kainą, yra neteisingas. Per tikrinamąjį vizitą Argentinos Vyriausybė paaiškino, kaip Vyriausybė nustato sojų eksportui taikomą FOB kainą. Ir sojų eksporto kaina, ir jų vidaus rinkos kaina yra daug mažesnės už pasaulinę rinkos kainą, todėl sojų augintojų laisvė nustatyti savo kainas yra ribota. Galiausiai CARBIO neatsižvelgia į tai, kad eksporto mokestis yra ne vienintelė priemonė, kurią Argentinos Vyriausybė parengė siekdama teikti nurodymus sojų augintojams. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (126) | CARBIO taip pat užginčijo 112 konstatuojamojoje dalyje nurodytą Komisijos nustatytą faktą, kad sojų augintojai negali parduoti geresnėmis kainomis, kurios Argentinoje vyrautų nesant šių priemonių, ir savo tvirtinimą grindė nurodydama Vidaus prekybos komisijos tyrimo dokumentą, kuriame nurodyta, kad, panaikinus sojoms taikomą eksporto mokestį, sojų vidaus rinkos kainos padidėtų tik 1,2 % (57). |
| --- | --- |

(126)

CARBIO taip pat užginčijo 112 konstatuojamojoje dalyje nurodytą Komisijos nustatytą faktą, kad sojų augintojai negali parduoti geresnėmis kainomis, kurios Argentinoje vyrautų nesant šių priemonių, ir savo tvirtinimą grindė nurodydama Vidaus prekybos komisijos tyrimo dokumentą, kuriame nurodyta, kad, panaikinus sojoms taikomą eksporto mokestį, sojų vidaus rinkos kainos padidėtų tik 1,2 % (57).

57

| (127) | Vis dėlto Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad, remiantis žurnale American Journal of Agricultural Economics paskelbtu tyrimu (58), jei nebūtų taikomas eksporto mokestis, sojų vidaus rinkos kaina galėtų būti gerokai – iki 26,0 % – didesnė. Be to, CARBIO nurodytame tyrimo dokumente taip pat nurodyta, kad, panaikinus sojoms taikomą eksporto mokestį, sojų pasaulinė vidaus rinkos kaina sumažėtų 18 %. Taigi, teoriškai panaikinus 23,5 % eksporto mokestį, skirtumo tarp Argentinos kainos ir pasaulinės rinkos kainos beveik nebeliktų. |
| --- | --- |

(127)

Vis dėlto Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad, remiantis žurnale American Journal of Agricultural Economics paskelbtu tyrimu (58), jei nebūtų taikomas eksporto mokestis, sojų vidaus rinkos kaina galėtų būti gerokai – iki 26,0 % – didesnė. Be to, CARBIO nurodytame tyrimo dokumente taip pat nurodyta, kad, panaikinus sojoms taikomą eksporto mokestį, sojų pasaulinė vidaus rinkos kaina sumažėtų 18 %. Taigi, teoriškai panaikinus 23,5 % eksporto mokestį, skirtumo tarp Argentinos kainos ir pasaulinės rinkos kainos beveik nebeliktų.

American Journal of Agricultural Economics

58

| (128) | Todėl Komisija pakartojo išvadą, kad sojų augintojai raginami toliau auginti ir parduoti sojas Argentinoje, nesudarant jiems sąlygų parduoti jas geresnėmis kainomis, kurios Argentinoje vyrautų nesant šių priemonių. |
| --- | --- |

(128)

Todėl Komisija pakartojo išvadą, kad sojų augintojai raginami toliau auginti ir parduoti sojas Argentinoje, nesudarant jiems sąlygų parduoti jas geresnėmis kainomis, kurios Argentinoje vyrautų nesant šių priemonių.

| (129) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO pakartojo savo tvirtinimus, kad:






  — | priemonių, kuriomis vidaus sojų augintojai būtų raginami parduoti sojas vietoje už mažesnį nei tinkamas atlygį, rinkinio nėra, |
| --- | --- | --- |

(129)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO pakartojo savo tvirtinimus, kad:

—

priemonių, kuriomis vidaus sojų augintojai būtų raginami parduoti sojas vietoje už mažesnį nei tinkamas atlygį, rinkinio nėra,

| — | sojų augintojai gali laisvai nustatyti savo sojų kainą, |
| --- | --- |

—

sojų augintojai gali laisvai nustatyti savo sojų kainą,

| — | sojoms taikomais eksporto mokesčiais finansinis įnašas neteikiamas ir kad bet koks sojoms taikomo eksporto mokesčių poveikis biodyzelino gamybai geriausiu atveju tėra šalutinis pajamų rinkimo priemonės poveikis, |
| --- | --- |

—

sojoms taikomais eksporto mokesčiais finansinis įnašas neteikiamas ir kad bet koks sojoms taikomo eksporto mokesčių poveikis biodyzelino gamybai geriausiu atveju tėra šalutinis pajamų rinkimo priemonės poveikis,

| — | sojoms taikomų eksporto mokesčių pobūdis ir pajamų rinkimo tikslas neturi nieko bendra su tariamu pavedimu arba nurodymu, |
| --- | --- |

—

sojoms taikomų eksporto mokesčių pobūdis ir pajamų rinkimo tikslas neturi nieko bendra su tariamu pavedimu arba nurodymu,

| — | todėl nauda neteikiama. |
| --- | --- |

—

todėl nauda neteikiama.

| (130) | Argentinos Vyriausybė ir CARBIO taip pat nesutiko su Komisijos teisiniu sąvokų „pavesti“ ir „nurodyti“ aiškinimu. Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad tai, kaip Komisija vertina finansinį įnašą, labai primena PPO teismo praktikoje aiškiai kategoriškai atmestą vadinamąjį „poveikiu grindžiamą požiūrį“. |
| --- | --- |

(130)

Argentinos Vyriausybė ir CARBIO taip pat nesutiko su Komisijos teisiniu sąvokų „pavesti“ ir „nurodyti“ aiškinimu. Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad tai, kaip Komisija vertina finansinį įnašą, labai primena PPO teismo praktikoje aiškiai kategoriškai atmestą vadinamąjį „poveikiu grindžiamą požiūrį“.

| (131) | CARBIO taip pat tvirtino, kad dabartinė sojų pasaulinė rinkos kaina neatitinka tos sojų vidaus rinkos kainos Argentinoje, kuri galiotų, jei nebūtų taikomas eksporto mokestis. |
| --- | --- |

(131)

CARBIO taip pat tvirtino, kad dabartinė sojų pasaulinė rinkos kaina neatitinka tos sojų vidaus rinkos kainos Argentinoje, kuri galiotų, jei nebūtų taikomas eksporto mokestis.

| (132) | Kadangi Argentinos Vyriausybė arba CARBIO vien pakartojo pirmiau pateiktus argumentus, bet nė vieno iš šių tvirtinimų nepagrindė, Komisija juos atmetė. |
| --- | --- |

(132)

Kadangi Argentinos Vyriausybė arba CARBIO vien pakartojo pirmiau pateiktus argumentus, bet nė vieno iš šių tvirtinimų nepagrindė, Komisija juos atmetė.

3.2.2.3.   Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodytas pavedimas arba nurodymas privatiems subjektams

Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodytas pavedimas arba nurodymas privatiems subjektams

| (133) | Toliau Komisija vertino, ar Argentinos sojų augintojai yra privatūs subjektai, kuriems Argentinos Vyriausybė davė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodytą pavedimą arba nurodymą. |
| --- | --- |

(133)

Toliau Komisija vertino, ar Argentinos sojų augintojai yra privatūs subjektai, kuriems Argentinos Vyriausybė davė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodytą pavedimą arba nurodymą.

| (134) | Atrinkti Argentinos eksportuojantys gamintojai visas biodyzelino gamybai naudotas sojas pirko iš vidaus šaltinių. Jos buvo perkamos iš privačių sojų ūkių, nepaisant nedidelio sojų kiekio, tiekto iš valstybei priklausančios bendrovės YPF. |
| --- | --- |

(134)

Atrinkti Argentinos eksportuojantys gamintojai visas biodyzelino gamybai naudotas sojas pirko iš vidaus šaltinių. Jos buvo perkamos iš privačių sojų ūkių, nepaisant nedidelio sojų kiekio, tiekto iš valstybei priklausančios bendrovės YPF.

| (135) | Todėl remdamasi turima informacija Komisija nusprendė, kad visi sojų augintojai yra privatūs subjektai, kuriems Argentinos Vyriausybė davė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodytą pavedimą tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį. |
| --- | --- |

(135)

Todėl remdamasi turima informacija Komisija nusprendė, kad visi sojų augintojai yra privatūs subjektai, kuriems Argentinos Vyriausybė davė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodytą pavedimą tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį.

3.2.2.4.   Sojų augintojų vykdytas sojų tiekimas už mažesnį nei tinkamas atlygį

Sojų augintojų vykdytas sojų tiekimas už mažesnį nei tinkamas atlygį

| (136) | Paskui Komisija tikrino, ar sojų augintojai iš tikrųjų vykdė Argentinos Vyriausybės politiką tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį. Reikėjo išsamiai išnagrinėti Argentinos rinkos raidą taikant atitinkamą lyginamąjį rodiklį. Atsižvelgdama į 64 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, Komisija, siekdama nustatyti, ar sojų augintojai tiekė sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį, nusprendė iš dalies remtis turimais faktais. |
| --- | --- |

(136)

Paskui Komisija tikrino, ar sojų augintojai iš tikrųjų vykdė Argentinos Vyriausybės politiką tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį. Reikėjo išsamiai išnagrinėti Argentinos rinkos raidą taikant atitinkamą lyginamąjį rodiklį. Atsižvelgdama į 64 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, Komisija, siekdama nustatyti, ar sojų augintojai tiekė sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį, nusprendė iš dalies remtis turimais faktais.

| (137) | 84–116 konstatuojamosiose dalyse aprašytų priemonių rinkiniu Argentinos Vyriausybė sojų augintojus ragino parduoti sojas vietoje už mažesnes kainas, nei jos būtų parduodamos kitomis aplinkybėmis (t. y. jei šios priemonės nebūtų taikytos, sojų augintojai būtų eksportavę sojas už daug didesnę pasaulinę rinkos kainą arba būtų tiesiog pritaikę savo pasiūlą prie rinkos suvaržymų). Tačiau sojų augintojai to nedarė dėl Argentinos Vyriausybės politikos skatinti tolesnės gamybos grandies biodyzelino pramonės plėtrą. |
| --- | --- |

(137)

84–116 konstatuojamosiose dalyse aprašytų priemonių rinkiniu Argentinos Vyriausybė sojų augintojus ragino parduoti sojas vietoje už mažesnes kainas, nei jos būtų parduodamos kitomis aplinkybėmis (t. y. jei šios priemonės nebūtų taikytos, sojų augintojai būtų eksportavę sojas už daug didesnę pasaulinę rinkos kainą arba būtų tiesiog pritaikę savo pasiūlą prie rinkos suvaržymų). Tačiau sojų augintojai to nedarė dėl Argentinos Vyriausybės politikos skatinti tolesnės gamybos grandies biodyzelino pramonės plėtrą.

| (138) | Iš 1 lentelės matyti, kad beveik visos vidaus vartojimui skirtos sojos smulkinant toliau perdirbamos į sojų aliejų. Sojų gamybos, eksporto, importo ir smulkinimo vidaus rinkoje duomenys pagal atitinkamus metus yra šie:

  1 lentelė


  Argentinos sojų, sojų aliejaus ir biodyzelino gamyba | Sojų gamyba (metrinėmis tonomis) | Sojų eksportas (metrinėmis tonomis) | Sojų importas (metrinėmis tonomis) | Sojų smulkinimas (metrinėmis tonomis) | Sojų aliejaus gamyba (metrinėmis tonomis) | Vidaus vartojimui skirtas sojų aliejus (metrinėmis tonomis) | Biodyzelino gamyba (metrinėmis tonomis) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 m. | 47 482 787 | 11 843 248 | 2 245 391 | 36 268 044 | 6 962 206 | 474 078 | |
| 2008 m. | 46 238 890 | 11 733 588 | 2 891 771 | 31 709 219 | 6 024 101 | 1 078 022 | 711 864 |
| 2009 m. | 30 989 474 | 4 292 321 | 823 924 | 30 285 623 | 5 772 026 | 1 348 922 | 1 179 103 |
| 2010 m. | 52 676 218 | 13 616 012 | 189 | 36 824 921 | 7 000 075 | 2 118 336 | 1 820 385 |
| 2011 m. | 48 878 774 | 10 420 216 | 12 862 | 37 339 854 | 7 113 681 | 2 996 512 | 2 429 964 |
| 2012 m. | 40 100 197 | 6 158 407 | 1 428 | 33 333 313 | 6 353 359 | 2 841 121 | 2 456 578 |
| 2013 m. | 49 306 202 | 7 784 236 | 1 615 | 34 040 869 | 6 432 942 | 2 448 560 | 1 997 809 |
| 2014 m. | 53 397 720 | 7 360 901 | 2 227 | 37 936 186 | 7 096 392 | 3 184 146 | 2 584 290 |
| 2015 m. | 61 446 556 | 11 509 272 | 566 | 40 940 319 | 7 895 905 | 2 407 954 | 1 810 659 |
| 2016 m. | 58 799 258 | 8 910 323 | 853 849 | 44 482 510 | 8 670 493 | 3 137 953 | 2 659 275 |
| 2017 m. | 54 971 626 | 7 369 126 | 1 897 833 | 41 824 091 | 8 065 602 | 3 264 784 | 2 871 435 |
| Šaltinis: Argentinos Vyriausybės pateikti duomenys iš įvairių viešai prieinamų Argentinos duomenų bazių. |

(138)

Iš 1 lentelės matyti, kad beveik visos vidaus vartojimui skirtos sojos smulkinant toliau perdirbamos į sojų aliejų. Sojų gamybos, eksporto, importo ir smulkinimo vidaus rinkoje duomenys pagal atitinkamus metus yra šie:

1 lentelė

1 lentelė

Argentinos sojų, sojų aliejaus ir biodyzelino gamyba

Argentinos sojų, sojų aliejaus ir biodyzelino gamyba

Sojų gamyba (metrinėmis tonomis)

Sojų eksportas (metrinėmis tonomis)

Sojų importas (metrinėmis tonomis)

Sojų smulkinimas (metrinėmis tonomis)

Sojų aliejaus gamyba (metrinėmis tonomis)

Vidaus vartojimui skirtas sojų aliejus (metrinėmis tonomis)

Biodyzelino gamyba (metrinėmis tonomis)

2007 m.

47 482 787

11 843 248

2 245 391

36 268 044

6 962 206

474 078

2008 m.

46 238 890

11 733 588

2 891 771

31 709 219

6 024 101

1 078 022

711 864

2009 m.

30 989 474

4 292 321

823 924

30 285 623

5 772 026

1 348 922

1 179 103

2010 m.

52 676 218

13 616 012

189

36 824 921

7 000 075

2 118 336

1 820 385

2011 m.

48 878 774

10 420 216

12 862

37 339 854

7 113 681

2 996 512

2 429 964

2012 m.

40 100 197

6 158 407

1 428

33 333 313

6 353 359

2 841 121

2 456 578

2013 m.

49 306 202

7 784 236

1 615

34 040 869

6 432 942

2 448 560

1 997 809

2014 m.

53 397 720

7 360 901

2 227

37 936 186

7 096 392

3 184 146

2 584 290

2015 m.

61 446 556

11 509 272

566

40 940 319

7 895 905

2 407 954

1 810 659

2016 m.

58 799 258

8 910 323

853 849

44 482 510

8 670 493

3 137 953

2 659 275

2017 m.

54 971 626

7 369 126

1 897 833

41 824 091

8 065 602

3 264 784

2 871 435

Šaltinis: Argentinos Vyriausybės pateikti duomenys iš įvairių viešai prieinamų Argentinos duomenų bazių.

Šaltinis:

| (139) | Iš 1 lentelės matyti, kad sojų gamyba padidėjo nuo 26,7 mln. metrinių tonų 2001 m. iki 40,5 mln. metrinių tonų 2006 m. (59) Dėl šio sojoms taikomo eksporto mokesčio padidėjimo sojų gamyba ne sumažėjo, bet ekonominiu požiūriu neracionaliai padidėjo. Iš tikrųjų, nesant raginimo įvairiomis Argentinos Vyriausybės priemonėmis, tiekėjai, kuriems taikomi eksporto apribojimai, prisitaikytų prie rinkos sąlygų. Vis dėlto šiuo atveju, užuot mažinę savo gamybą, sojų augintojai taip pat naudojosi pranašumais, teikiamais siekiant politikos tikslo skatinti ir kurti konkurencingą biodyzelino pramonę, o tam reikėjo, kad biodyzelino gamintojams būtų tiekiamas tam tikras sojų kiekis mažesnėmis nei tarptautinės kainomis. |
| --- | --- |

(139)

Iš 1 lentelės matyti, kad sojų gamyba padidėjo nuo 26,7 mln. metrinių tonų 2001 m. iki 40,5 mln. metrinių tonų 2006 m. (59) Dėl šio sojoms taikomo eksporto mokesčio padidėjimo sojų gamyba ne sumažėjo, bet ekonominiu požiūriu neracionaliai padidėjo. Iš tikrųjų, nesant raginimo įvairiomis Argentinos Vyriausybės priemonėmis, tiekėjai, kuriems taikomi eksporto apribojimai, prisitaikytų prie rinkos sąlygų. Vis dėlto šiuo atveju, užuot mažinę savo gamybą, sojų augintojai taip pat naudojosi pranašumais, teikiamais siekiant politikos tikslo skatinti ir kurti konkurencingą biodyzelino pramonę, o tam reikėjo, kad biodyzelino gamintojams būtų tiekiamas tam tikras sojų kiekis mažesnėmis nei tarptautinės kainomis.

59

| (140) | Ši tendencija (metrinėmis tonomis) matyti iš toliau pateiktos 2 diagramos:

  2 diagrama


  Sojų perdirbimas Argentinoje




  Sojų smulkinimas
  Sojų importas
  Sojų eksportas
  Sojų gamyba
  2017
  2016
  2015
  2014
  2013
  2012
  2011
  2010
  2009
  2008
  2007

  Šaltinis: 138 konstatuojamosios dalies lentelėje pateikti duomenys. |
| --- | --- |

(140)

Ši tendencija (metrinėmis tonomis) matyti iš toliau pateiktos 2 diagramos:

2 diagrama

2 diagrama

Sojų perdirbimas Argentinoje

Sojų perdirbimas Argentinoje

Sojų smulkinimas

Sojų importas

Sojų eksportas

Sojų gamyba

2017

2016

2015

2014

2013

2012

2011

2010

2009

2008

2007

Šaltinis: 138 konstatuojamosios dalies lentelėje pateikti duomenys.

Šaltinis:

| (141) | Iš 1 lentelės ir 2 diagramos matyti, kad beveik visa vidaus vartojimui skirta sojų produkcija buvo smulkinama ir kad ją smulkinant gautas sojų aliejus daugiausia buvo naudojamas biodyzelinui gaminti. |
| --- | --- |

(141)

Iš 1 lentelės ir 2 diagramos matyti, kad beveik visa vidaus vartojimui skirta sojų produkcija buvo smulkinama ir kad ją smulkinant gautas sojų aliejus daugiausia buvo naudojamas biodyzelinui gaminti.

| (142) | Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO tvirtino, kad, Komisijos teigimu, visos vidaus rinkoje parduodamos sojos buvo naudojamos vien biodyzelinui gaminti. Komisija nurodė, kad taip nėra. Kaip nurodyta 141 konstatuojamojoje dalyje, sojos vidaus rinkoje parduodamos, kad jas smulkinant būtų galima gauti sojų aliejų ir sojų miltus. Gautas sojų aliejus naudojamas biodyzelinui gaminti, nes reikšmingos sojų aliejaus vidaus rinkos Argentinoje nėra. Dalis sojų aliejaus ir sojų miltų eksportuojama. |
| --- | --- |

(142)

Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO tvirtino, kad, Komisijos teigimu, visos vidaus rinkoje parduodamos sojos buvo naudojamos vien biodyzelinui gaminti. Komisija nurodė, kad taip nėra. Kaip nurodyta 141 konstatuojamojoje dalyje, sojos vidaus rinkoje parduodamos, kad jas smulkinant būtų galima gauti sojų aliejų ir sojų miltus. Gautas sojų aliejus naudojamas biodyzelinui gaminti, nes reikšmingos sojų aliejaus vidaus rinkos Argentinoje nėra. Dalis sojų aliejaus ir sojų miltų eksportuojama.

| (143) | Be to, sojų eksportas vykdomas tik visiškai patenkinus sojų smulkinimo ir biodyzelino gamybos vidaus vartojimo poreikius. Iš 1 lentelės ir 2 diagramos taip pat matyti, kad eksporto apribojimų taikymo metais sojos neimportuotos arba jų importuota labai nedaug. Tai taip pat matyti iš nustatyto atrinktų eksportuojančių gamintojų verslo modelių. Iš tikrųjų nė vienas iš jų neimportavo sojų biodyzelino gamybai. Sojas jie importavo tik siekdami jas naudoti smulkinimo įrenginiuose, o tada visą gautą sojų aliejų ir miltus eksportuodavo iš Argentinos. |
| --- | --- |

(143)

Be to, sojų eksportas vykdomas tik visiškai patenkinus sojų smulkinimo ir biodyzelino gamybos vidaus vartojimo poreikius. Iš 1 lentelės ir 2 diagramos taip pat matyti, kad eksporto apribojimų taikymo metais sojos neimportuotos arba jų importuota labai nedaug. Tai taip pat matyti iš nustatyto atrinktų eksportuojančių gamintojų verslo modelių. Iš tikrųjų nė vienas iš jų neimportavo sojų biodyzelino gamybai. Sojas jie importavo tik siekdami jas naudoti smulkinimo įrenginiuose, o tada visą gautą sojų aliejų ir miltus eksportuodavo iš Argentinos.

| (144) | Todėl pagrindinis Argentinos Vyriausybės priemonės tikslas buvo pasiektas: viduje pagamintų sojų visiškai pakako, kad būtų galima atsižvelgti į vidaus biodyzelino gamybai skirtų žaliavų paklausą vidaus rinkoje, bet tai buvo nenaudinga sojų augintojams, kurie, nepatirdami eksporto apribojimų, savo pelną būtų optimizavę ir visą savo produkciją būtų eksportavę arba pardavę vidaus rinkoje už didesnes kainas. |
| --- | --- |

(144)

Todėl pagrindinis Argentinos Vyriausybės priemonės tikslas buvo pasiektas: viduje pagamintų sojų visiškai pakako, kad būtų galima atsižvelgti į vidaus biodyzelino gamybai skirtų žaliavų paklausą vidaus rinkoje, bet tai buvo nenaudinga sojų augintojams, kurie, nepatirdami eksporto apribojimų, savo pelną būtų optimizavę ir visą savo produkciją būtų eksportavę arba pardavę vidaus rinkoje už didesnes kainas.

| (145) | Remiantis atitinkama PPO teismo praktika, kaip paaiškinta ypač 78 konstatuojamojoje dalyje, siekiant įrodyti, kad buvo duotas pavedimas ir nurodymas, dažniausiai Vyriausybė žaliavos gamintojams turėtų būti kaip nors grasinusi arba juos raginusi. Paliekant tam tikrą veiksmų laisvę, šis faktas nebūtinai turi būti atmetamas. Ši konkretaus atvejo analizė grindžiama įrodymais. Šiuo atveju svarbu tai, kad eksportas labai tarptautinėje biržos prekės rinkoje yra palyginti ribotas, nors Argentina yra viena iš pagrindinių sojų gamintojų pasaulyje, ypač atsižvelgiant į tai, kad kaina tarptautinėse rinkose yra gerokai didesnė nei vidaus rinkos kaina Argentinoje (žr. 158 konstatuojamojoje dalyje pateiktą 3 diagramą). |
| --- | --- |

(145)

Remiantis atitinkama PPO teismo praktika, kaip paaiškinta ypač 78 konstatuojamojoje dalyje, siekiant įrodyti, kad buvo duotas pavedimas ir nurodymas, dažniausiai Vyriausybė žaliavos gamintojams turėtų būti kaip nors grasinusi arba juos raginusi. Paliekant tam tikrą veiksmų laisvę, šis faktas nebūtinai turi būti atmetamas. Ši konkretaus atvejo analizė grindžiama įrodymais. Šiuo atveju svarbu tai, kad eksportas labai tarptautinėje biržos prekės rinkoje yra palyginti ribotas, nors Argentina yra viena iš pagrindinių sojų gamintojų pasaulyje, ypač atsižvelgiant į tai, kad kaina tarptautinėse rinkose yra gerokai didesnė nei vidaus rinkos kaina Argentinoje (žr. 158 konstatuojamojoje dalyje pateiktą 3 diagramą).

| (146) | Įrodymai Argentinos teisės aktuose (žr. 91–99 konstatuojamąsias dalis) rodo, kad Argentinos Vyriausybės politikos tikslas yra plėtoti didesnės pridėtinės vertės tolesnės gamybos grandies pramonės sektorius, įskaitant biodyzelino pramonę, ir sudaryti jiems palankias sąlygas. Be to, Argentinos Vyriausybė aiškiai nurodė savo tikslą apsaugoti tolesnės gamybos grandies pramonės sektorius nuo didėjančių tarptautinių kainų. |
| --- | --- |

(146)

Įrodymai Argentinos teisės aktuose (žr. 91–99 konstatuojamąsias dalis) rodo, kad Argentinos Vyriausybės politikos tikslas yra plėtoti didesnės pridėtinės vertės tolesnės gamybos grandies pramonės sektorius, įskaitant biodyzelino pramonę, ir sudaryti jiems palankias sąlygas. Be to, Argentinos Vyriausybė aiškiai nurodė savo tikslą apsaugoti tolesnės gamybos grandies pramonės sektorius nuo didėjančių tarptautinių kainų.

| (147) | Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad Komisija nepateikė įrodymų dėl teiginio, kad sojų augintojai būtų linkę optimizuoti savo pelną. |
| --- | --- |

(147)

Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad Komisija nepateikė įrodymų dėl teiginio, kad sojų augintojai būtų linkę optimizuoti savo pelną.

| (148) | Negavusi tiesioginės informacijos iš sojų augintojų, kaip paaiškinta 61–64 konstatuojamosiose dalyse, Komisija darė prielaidą, kad sojų augintojai yra rinkos ekonomikoje veikiantys racionalūs ekonominės veiklos vykdytojai, besistengiantys kuo labiau optimizuoti gaunamą naudą. Todėl ji nusprendė, kad sprendimas didinti sojų gamybą, kai dėl padidėjusio eksporto mokesčio mažėja kainos, yra neracionalus. Sojų augintojai toliau tiekia sojas, nepaisydami įvairių Argentinos Vyriausybės priimtų ribojamųjų priemonių, dėl Argentinos Vyriausybės patvirtintų veiksmų, kuriais sojų augintojai raginami kaip subjektai, įgyvendinantys nurodytus politikos tikslus remti biodyzelino pramonę. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(148)

Negavusi tiesioginės informacijos iš sojų augintojų, kaip paaiškinta 61–64 konstatuojamosiose dalyse, Komisija darė prielaidą, kad sojų augintojai yra rinkos ekonomikoje veikiantys racionalūs ekonominės veiklos vykdytojai, besistengiantys kuo labiau optimizuoti gaunamą naudą. Todėl ji nusprendė, kad sprendimas didinti sojų gamybą, kai dėl padidėjusio eksporto mokesčio mažėja kainos, yra neracionalus. Sojų augintojai toliau tiekia sojas, nepaisydami įvairių Argentinos Vyriausybės priimtų ribojamųjų priemonių, dėl Argentinos Vyriausybės patvirtintų veiksmų, kuriais sojų augintojai raginami kaip subjektai, įgyvendinantys nurodytus politikos tikslus remti biodyzelino pramonę. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (149) | Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad nepateikta jokių įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad sojų apdorojimas Argentinoje dėl sojoms taikomo eksporto mokesčių būtų kaip nors pakitęs. |
| --- | --- |

(149)

Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad nepateikta jokių įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad sojų apdorojimas Argentinoje dėl sojoms taikomo eksporto mokesčių būtų kaip nors pakitęs.

| (150) | Komisija su tuo nesutiko. Pirmiausia Komisija primena tai, kad Argentinos Vyriausybė nepadėjo Komisijai gauti reikiamos informacijos iš sojų augintojų, kuria remiantis būtų galima geriau įvertinti šių augintojų elgseną. Todėl Komisija manė, kad, remiantis turima informacija, Argentinos Vyriausybės priemonės (įskaitant eksporto mokestį) pakeitė sojų augintojų elgseną, kad būtų pasiektas Argentinos Vyriausybės norimas poveikis. Iš 1 lentelės matyti, kad, nepaisant 2007 m., t. y. prasidėjus biodyzelino gamybai dideliu mastu, padidėjusio eksporto mokesčio sojoms, sojų gamyba labai padidėjo. Be to, didelę dalį sojų aliejaus eksporto per tą patį laikotarpį pakeitė biodyzelino eksportas; iš to matyti, kad Argentinos Vyriausybės priemonės paskatino struktūrinius pokyčius, kuriais siekta didinti biodyzelino pramonės konkurencingumą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(150)

Komisija su tuo nesutiko. Pirmiausia Komisija primena tai, kad Argentinos Vyriausybė nepadėjo Komisijai gauti reikiamos informacijos iš sojų augintojų, kuria remiantis būtų galima geriau įvertinti šių augintojų elgseną. Todėl Komisija manė, kad, remiantis turima informacija, Argentinos Vyriausybės priemonės (įskaitant eksporto mokestį) pakeitė sojų augintojų elgseną, kad būtų pasiektas Argentinos Vyriausybės norimas poveikis. Iš 1 lentelės matyti, kad, nepaisant 2007 m., t. y. prasidėjus biodyzelino gamybai dideliu mastu, padidėjusio eksporto mokesčio sojoms, sojų gamyba labai padidėjo. Be to, didelę dalį sojų aliejaus eksporto per tą patį laikotarpį pakeitė biodyzelino eksportas; iš to matyti, kad Argentinos Vyriausybės priemonės paskatino struktūrinius pokyčius, kuriais siekta didinti biodyzelino pramonės konkurencingumą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (151) | Taip pat akivaizdu, kad daugybė (apytiksliai 64 000) smulkiųjų sojas auginančių ūkininkų, net jei jiems Argentinos Vyriausybė oficialiai nesudaro kliūčių eksportuoti savo produktų, šia politika raginami beveik visą savo produkciją parduoti vidaus rinkoje už mažesnes kainas, nei galėtų parduoti tarptautinėse rinkose kitomis aplinkybėmis. Byloje nėra įrodymų, kad Argentinos Vyriausybė būtų kaip nors bandžiusi skatinti ir (arba) aktyviai tiesiogiai arba netiesiogiai padėti didinti eksportą ir taip didinti sojas auginančių ūkininkų pelną, nors buvo žinoma, kad smulkiesiems ūkininkams sunku rasti klientų užsienyje, bendrauti užsienio kalba ir sutvarkyti visus sudėtingus administracinius eksporto formalumus. |
| --- | --- |

(151)

Taip pat akivaizdu, kad daugybė (apytiksliai 64 000) smulkiųjų sojas auginančių ūkininkų, net jei jiems Argentinos Vyriausybė oficialiai nesudaro kliūčių eksportuoti savo produktų, šia politika raginami beveik visą savo produkciją parduoti vidaus rinkoje už mažesnes kainas, nei galėtų parduoti tarptautinėse rinkose kitomis aplinkybėmis. Byloje nėra įrodymų, kad Argentinos Vyriausybė būtų kaip nors bandžiusi skatinti ir (arba) aktyviai tiesiogiai arba netiesiogiai padėti didinti eksportą ir taip didinti sojas auginančių ūkininkų pelną, nors buvo žinoma, kad smulkiesiems ūkininkams sunku rasti klientų užsienyje, bendrauti užsienio kalba ir sutvarkyti visus sudėtingus administracinius eksporto formalumus.

| (152) | Kadangi kitų priešingų įrodymų byloje nėra ir atsižvelgiant į tai, kad Argentinos Vyriausybė nepakankamai bendradarbiavo ir šiuo atžvilgiu nepateikė susijusių įrodymų ir informacijos, Komisija padarė išvadą, kad iš šių įrodymų matyti raginimas, kad sojų augintojai parduotų savo produkciją vidaus rinkoje tolesnės gamybos grandies pramonės sektorių (įskaitant biodyzelino gamintojus) naudai, o ne didintų savo grąžą, be kita ko, ieškodami kitų būdų, pvz., pritaikant savo produkcijos gamybą arba net pereinant prie kitos rūšies gamybos (pvz., kitų grūdų). |
| --- | --- |

(152)

Kadangi kitų priešingų įrodymų byloje nėra ir atsižvelgiant į tai, kad Argentinos Vyriausybė nepakankamai bendradarbiavo ir šiuo atžvilgiu nepateikė susijusių įrodymų ir informacijos, Komisija padarė išvadą, kad iš šių įrodymų matyti raginimas, kad sojų augintojai parduotų savo produkciją vidaus rinkoje tolesnės gamybos grandies pramonės sektorių (įskaitant biodyzelino gamintojus) naudai, o ne didintų savo grąžą, be kita ko, ieškodami kitų būdų, pvz., pritaikant savo produkcijos gamybą arba net pereinant prie kitos rūšies gamybos (pvz., kitų grūdų).

| (153) | Tai, kad sojų augintojai bent formaliai dar tebeturi tam tikrą veiksmų laisvę parduoti savo produkciją užsienyje ir kad labai nedidelis eksportas vykdytas, nepaneigia pagrindinės išvados dėl to, kad jiems buvo duotas pavedimas arba nurodymas, kaip nurodyta PPO teismo praktikoje dėl DRAMS (60). |
| --- | --- |

(153)

Tai, kad sojų augintojai bent formaliai dar tebeturi tam tikrą veiksmų laisvę parduoti savo produkciją užsienyje ir kad labai nedidelis eksportas vykdytas, nepaneigia pagrindinės išvados dėl to, kad jiems buvo duotas pavedimas arba nurodymas, kaip nurodyta PPO teismo praktikoje dėl DRAMS (60).

60

| (154) | Komisija taip pat analizavo dėl Argentinos Vyriausybės priemonių vykdyto sojų tiekimo poveikį vidaus rinkos kainai Argentinoje, jei šis poveikis buvo daromas. |
| --- | --- |

(154)

Komisija taip pat analizavo dėl Argentinos Vyriausybės priemonių vykdyto sojų tiekimo poveikį vidaus rinkos kainai Argentinoje, jei šis poveikis buvo daromas.

| (155) | Komisija naudojo vidutinę sojų vidaus rinkos kainą Argentinoje, grindžiamą Žemės ūkio verslo ministerijos pateiktais mėnesiniais šalies lygmens duomenimis iš Buenos Airių Rosarijaus, Bahia Blancos ir Keneno grūdų biržos. |
| --- | --- |

(155)

Komisija naudojo vidutinę sojų vidaus rinkos kainą Argentinoje, grindžiamą Žemės ūkio verslo ministerijos pateiktais mėnesiniais šalies lygmens duomenimis iš Buenos Airių Rosarijaus, Bahia Blancos ir Keneno grūdų biržos.

| (156) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai importavo šiek tiek sojų. Nors šios bendrovės šių importuotų sojų biodyzelinui gaminti nenaudojo – jos buvo naudojamos sojų aliejui gaminti, o vėliau šis aliejus buvo eksportuojamas, šio importo kainą būtų galima laikyti tipine, nes sojos buvo importuotos siekiant jas smulkinti ir reeksportuoti kaip sojų aliejų, o jų kaina atitiko pasaulinę sojų rinkos kainą. |
| --- | --- |

(156)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai importavo šiek tiek sojų. Nors šios bendrovės šių importuotų sojų biodyzelinui gaminti nenaudojo – jos buvo naudojamos sojų aliejui gaminti, o vėliau šis aliejus buvo eksportuojamas, šio importo kainą būtų galima laikyti tipine, nes sojos buvo importuotos siekiant jas smulkinti ir reeksportuoti kaip sojų aliejų, o jų kaina atitiko pasaulinę sojų rinkos kainą.

| (157) | Vidaus rinkos kaina kas mėnesį buvo lyginta su vidutine atrinktų eksportuojančių gamintojų mokėta sojų FOB importo kaina. |
| --- | --- |

(157)

Vidaus rinkos kaina kas mėnesį buvo lyginta su vidutine atrinktų eksportuojančių gamintojų mokėta sojų FOB importo kaina.

| (158) | Toliau pateiktoje 3 diagramoje matyti kainos svyravimai nagrinėjamuoju laikotarpiu, Argentinos vidaus rinkos ir pasaulinių rinkos kainų skirtumai procentais.

  3 diagrama


  Argentinos vidaus rinkos kainos, palyginti su pasaulinėmis rinkos kainomis




  Kainos skirtumas (%)
  Pasaulinė rinkos kaina (ARS už metrinę toną)
  Argentinos vidaus rinkos kaina (ARS už metrinę toną)
  2017M11
  2017M09
  2017M07
  2017M05
  2017M03
  2017M01
  2016M11
  2016M09
  2016M07
  2016M05
  2016M03
  2016M01
  2015M11
  2015M09
  2015M07
  2015M05
  2015M03
  2015M01

  Šaltinis:
  „Bloomberg“ ir viešai prieinamais duomenimis grindžiami Argentinos Vyriausybės pateikti duomenys. |
| --- | --- |

(158)

Toliau pateiktoje 3 diagramoje matyti kainos svyravimai nagrinėjamuoju laikotarpiu, Argentinos vidaus rinkos ir pasaulinių rinkos kainų skirtumai procentais.

3 diagrama

3 diagrama

Argentinos vidaus rinkos kainos, palyginti su pasaulinėmis rinkos kainomis

Argentinos vidaus rinkos kainos, palyginti su pasaulinėmis rinkos kainomis

Kainos skirtumas (%)

Pasaulinė rinkos kaina (ARS už metrinę toną)

Argentinos vidaus rinkos kaina (ARS už metrinę toną)

2017M11

2017M09

2017M07

2017M05

2017M03

2017M01

2016M11

2016M09

2016M07

2016M05

2016M03

2016M01

2015M11

2015M09

2015M07

2015M05

2015M03

2015M01

Šaltinis:
  „Bloomberg“ ir viešai prieinamais duomenimis grindžiami Argentinos Vyriausybės pateikti duomenys.

Šaltinis:

| (159) | 3 diagramoje matyti Argentinos vidaus rinkos ir pasaulinių rinkos kainų skirtumai. Juos galima paaiškinti daugiausia sojoms taikytais eksporto mokesčiais. Nurodomoji Argentinos Vyriausybės politika trukdo sojų augintojams realizuoti pelną remiantis pasaulinėmis rinkos kainomis. Sojų augintojai faktiškai negali racionaliai rinktis parduoti savo produkcijos tarptautinėse rinkose už daug didesnę kainą. |
| --- | --- |

(159)

3 diagramoje matyti Argentinos vidaus rinkos ir pasaulinių rinkos kainų skirtumai. Juos galima paaiškinti daugiausia sojoms taikytais eksporto mokesčiais. Nurodomoji Argentinos Vyriausybės politika trukdo sojų augintojams realizuoti pelną remiantis pasaulinėmis rinkos kainomis. Sojų augintojai faktiškai negali racionaliai rinktis parduoti savo produkcijos tarptautinėse rinkose už daug didesnę kainą.

| (160) | Vietoj to jie gauna panašų pelną tiek vidaus, tiek tarptautinėje rinkose, nes mažina vidaus rinkos kainas eksporto mokesčio suma. Todėl Argentinos Vyriausybė mažina vidaus rinkos kainas vidaus gamybos pramonės naudai. |
| --- | --- |

(160)

Vietoj to jie gauna panašų pelną tiek vidaus, tiek tarptautinėje rinkose, nes mažina vidaus rinkos kainas eksporto mokesčio suma. Todėl Argentinos Vyriausybė mažina vidaus rinkos kainas vidaus gamybos pramonės naudai.

| (161) | Argentinos Vyriausybė duoda nurodymus sojų augintojams, nes neleidžia jiems racionaliai rinktis. Be to, kaip matyti iš diagramos, vidaus rinkos ir tarptautinių kainų skirtumai ne tik išliko dideli, bet ir saugojo biodyzelino pramonę ir kitus tolesnės gamybos grandies pramonės sektorius (pvz., smulkintojus, daugiausia susijusius su biodyzelino gamintojais) nuo didžiausių kainų padidėjimų tarptautinėje rinkoje. |
| --- | --- |

(161)

Argentinos Vyriausybė duoda nurodymus sojų augintojams, nes neleidžia jiems racionaliai rinktis. Be to, kaip matyti iš diagramos, vidaus rinkos ir tarptautinių kainų skirtumai ne tik išliko dideli, bet ir saugojo biodyzelino pramonę ir kitus tolesnės gamybos grandies pramonės sektorius (pvz., smulkintojus, daugiausia susijusius su biodyzelino gamintojais) nuo didžiausių kainų padidėjimų tarptautinėje rinkoje.

| (162) | Todėl Argentinos Vyriausybės priemonių rinkiniu pasiektas iš anksto nustatytas tikslas: didėjant tarptautinėms kainoms, mažinti vidaus rinkos kainas vidaus pridėtinės vertės pramonės, įskaitant biodyzelino pramonę, naudai. |
| --- | --- |

(162)

Todėl Argentinos Vyriausybės priemonių rinkiniu pasiektas iš anksto nustatytas tikslas: didėjant tarptautinėms kainoms, mažinti vidaus rinkos kainas vidaus pridėtinės vertės pramonės, įskaitant biodyzelino pramonę, naudai.

| (163) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad Argentinos sojų augintojams buvo pavesta arba nurodyta tiekti sojas vidaus biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį. |
| --- | --- |

(163)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad Argentinos sojų augintojams buvo pavesta arba nurodyta tiekti sojas vidaus biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį.

3.2.2.5.   Funkcija, kuri paprastai suteikta Vyriausybei ir kurios atlikimo praktika realiai nesiskiria nuo praktikos, kurios paprastai laikosi Vyriausybės

Funkcija, kuri paprastai suteikta Vyriausybei ir kurios atlikimo praktika realiai nesiskiria nuo praktikos, kurios paprastai laikosi Vyriausybės

| (164) | Dėl kriterijaus „paprastai suteikta“, kurio kolegija (61) dar nėra išsamiau paaiškinusi, Komisija laikė, kad šalyje esančių žaliavų tiekimas nacionalinėms bendrovėms yra funkcija, kuri yra paprastai suteikta Vyriausybei. Pagal bendrą tarptautinę teisę valstybės turi suverenią teisę į savo gamtos išteklius. Kadangi jos turi didelę veiksmų laisvę nustatyti, kaip eksploatuoti savo gamtos išteklius, jų suverenumas paprastai išreiškiamas Vyriausybės reglamentavimo įgaliojimais. Šiuo atžvilgiu nesvarbu, ar Vyriausybė paprastai imasi šios funkcijos (62). Todėl Komisija laikė, kad Argentinos teritorijoje esančių sojų tiekimas Argentinos biodyzelino pramonei yra funkcija, kuri yra paprastai suteikta Vyriausybei. |
| --- | --- |

(164)

Dėl kriterijaus „paprastai suteikta“, kurio kolegija (61) dar nėra išsamiau paaiškinusi, Komisija laikė, kad šalyje esančių žaliavų tiekimas nacionalinėms bendrovėms yra funkcija, kuri yra paprastai suteikta Vyriausybei. Pagal bendrą tarptautinę teisę valstybės turi suverenią teisę į savo gamtos išteklius. Kadangi jos turi didelę veiksmų laisvę nustatyti, kaip eksploatuoti savo gamtos išteklius, jų suverenumas paprastai išreiškiamas Vyriausybės reglamentavimo įgaliojimais. Šiuo atžvilgiu nesvarbu, ar Vyriausybė paprastai imasi šios funkcijos (62). Todėl Komisija laikė, kad Argentinos teritorijoje esančių sojų tiekimas Argentinos biodyzelino pramonei yra funkcija, kuri yra paprastai suteikta Vyriausybei.

61

62

| (165) | Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO paprieštaravo Komisijos sprendimui, kad valstybė privalo atsakyti už privačių toje valstybėje išaugintų sojų tiekėjų priimtus sprendimus. CARBIO tvirtino, kad, norint įvykdyti kriterijų „paprastai suteikta“, visi su sojomis susiję sprendimai turi būti priimti atsižvelgiant į viešąjį tikslą. Vis dėlto, kaip CARBIO nurodė savo pateiktoje informacijoje, valstybė gali imtis veiksmų dėl savo gamtos išteklių. Tai patvirtina Komisijos poziciją, kad toks suverenumas paprastai reiškiasi Vyriausybės reglamentavimo įgaliojimais organizuoti valstybės gamtos išteklių naudojimą. Todėl, norint įvykdyti kriterijų „paprastai suteikta“, nebūtinai visi sprendimai dėl sojų turi būti priimami atsižvelgiant į viešąjį tikslą. Kitaip šiuos subjektus būtų galima laikyti valstybinėmis institucijomis, o jų veiksmus, kitaip nei pagal pavedimo arba nurodymo scenarijų, būtų galima susieti su valstybe. Pastaruoju atveju su valstybe turi būti galima nebūtinai susieti visus privačių subjektų veiksmus, bet tik konkretų nagrinėjamąjį veiksmą (t. y. žaliavos teikimą už mažesnį nei tinkamas atlygį). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė ir padarė išvadą, kad žaliavų, pvz., sojų, teikimas siekiant viešųjų tikslų (pvz., plėtoti biodyzelino pramonę) yra funkcija, kuri yra paprastai suteikta Vyriausybei. |
| --- | --- |

(165)

Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO paprieštaravo Komisijos sprendimui, kad valstybė privalo atsakyti už privačių toje valstybėje išaugintų sojų tiekėjų priimtus sprendimus. CARBIO tvirtino, kad, norint įvykdyti kriterijų „paprastai suteikta“, visi su sojomis susiję sprendimai turi būti priimti atsižvelgiant į viešąjį tikslą. Vis dėlto, kaip CARBIO nurodė savo pateiktoje informacijoje, valstybė gali imtis veiksmų dėl savo gamtos išteklių. Tai patvirtina Komisijos poziciją, kad toks suverenumas paprastai reiškiasi Vyriausybės reglamentavimo įgaliojimais organizuoti valstybės gamtos išteklių naudojimą. Todėl, norint įvykdyti kriterijų „paprastai suteikta“, nebūtinai visi sprendimai dėl sojų turi būti priimami atsižvelgiant į viešąjį tikslą. Kitaip šiuos subjektus būtų galima laikyti valstybinėmis institucijomis, o jų veiksmus, kitaip nei pagal pavedimo arba nurodymo scenarijų, būtų galima susieti su valstybe. Pastaruoju atveju su valstybe turi būti galima nebūtinai susieti visus privačių subjektų veiksmus, bet tik konkretų nagrinėjamąjį veiksmą (t. y. žaliavos teikimą už mažesnį nei tinkamas atlygį). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė ir padarė išvadą, kad žaliavų, pvz., sojų, teikimas siekiant viešųjų tikslų (pvz., plėtoti biodyzelino pramonę) yra funkcija, kuri yra paprastai suteikta Vyriausybei.

valstybė gali imtis veiksmų dėl savo gamtos išteklių

| (166) | Dėl kriterijaus „realiai nesiskiria“ Komisija pažymėjo, kad šis posakis atsirado 1960 m. kolegijos ataskaitoje dėl peržiūros pagal XVI:5 straipsnį, kuriame buvo pavartotas panašus posakis nusakant gamintojo finansuojamus mokesčius, kurie, kaip buvo laikoma, realiai nesiskyrė nuo Vyriausybės apmokestinimo ir subsidijavimo praktikos (63). Atsižvelgiant į šias aplinkybes, norint patenkinti šį kriterijų būtina teigiama išvada, kad privačių subjektų prekių tiekimas (kuriems pavesta tai atlikti) realiai nesiskiria nuo prielaidos, kad Vyriausybė tokias prekes tiekė pati. Komisija mano, kad taip ir buvo. Užuot tiekusi žaliavas tiesiogiai biodyzelino pramonei, kad galėtų įgyvendinti savo viešosios politikos tikslus skatinti biodyzelino pramonės plėtrą, įskaitant jos eksporto galimybių didinimą, Argentinos Vyriausybė priemonių rinkiniu ragina privačius subjektus daryti tai jos vardu. |
| --- | --- |

(166)

Dėl kriterijaus „realiai nesiskiria“ Komisija pažymėjo, kad šis posakis atsirado 1960 m. kolegijos ataskaitoje dėl peržiūros pagal XVI:5 straipsnį, kuriame buvo pavartotas panašus posakis nusakant gamintojo finansuojamus mokesčius, kurie, kaip buvo laikoma, realiai nesiskyrė nuo Vyriausybės apmokestinimo ir subsidijavimo praktikos (63). Atsižvelgiant į šias aplinkybes, norint patenkinti šį kriterijų būtina teigiama išvada, kad privačių subjektų prekių tiekimas (kuriems pavesta tai atlikti) realiai nesiskiria nuo prielaidos, kad Vyriausybė tokias prekes tiekė pati. Komisija mano, kad taip ir buvo. Užuot tiekusi žaliavas tiesiogiai biodyzelino pramonei, kad galėtų įgyvendinti savo viešosios politikos tikslus skatinti biodyzelino pramonės plėtrą, įskaitant jos eksporto galimybių didinimą, Argentinos Vyriausybė priemonių rinkiniu ragina privačius subjektus daryti tai jos vardu.

63

| (167) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO tvirtino, kad Komisija nepateikė įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad privačių tiekėjų priimti sprendimai dėl privačios nuosavybės žemėje Argentinoje išaugintų sojų gamybos ir pardavimo atitinka paprastai Argentinos Vyriausybei suteiktą funkciją. |
| --- | --- |

(167)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO tvirtino, kad Komisija nepateikė įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad privačių tiekėjų priimti sprendimai dėl privačios nuosavybės žemėje Argentinoje išaugintų sojų gamybos ir pardavimo atitinka paprastai Argentinos Vyriausybei suteiktą funkciją.

| (168) | Kaip Komisija išdėstė 164 konstatuojamojoje dalyje, šalyje esančių žaliavų tiekimas nacionalinėms bendrovėms yra paprastai Vyriausybei suteikta funkcija. Argentinos Vyriausybė arba CARBIO nepateikė pagrindžiamųjų argumentų arba įrodymų, kuriais ši išvada būtų paneigta, todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. Argentinos Vyriausybė naudojasi sojų augintojais, kad pasiektų konkretų politikos tikslą, o tai nesiskiria nuo situacijos, kurioje pati Argentinos Vyriausybė tiesiogiai būtų sojų augintoja. |
| --- | --- |

(168)

Kaip Komisija išdėstė 164 konstatuojamojoje dalyje, šalyje esančių žaliavų tiekimas nacionalinėms bendrovėms yra paprastai Vyriausybei suteikta funkcija. Argentinos Vyriausybė arba CARBIO nepateikė pagrindžiamųjų argumentų arba įrodymų, kuriais ši išvada būtų paneigta, todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. Argentinos Vyriausybė naudojasi sojų augintojais, kad pasiektų konkretų politikos tikslą, o tai nesiskiria nuo situacijos, kurioje pati Argentinos Vyriausybė tiesiogiai būtų sojų augintoja.

3.2.2.6.   Išvada

Išvada

| (169) | Priemonių rinkiniu, įskaitant eksporto mokesčius, kiekybinius apribojimus, subsidijas vietos gamintojams ir viešus politikos pareiškimus, Argentinos Vyriausybė ragino vidaus sojų augintojus parduoti sojas vietoje ir pavedė arba nurodė jiems tiekti šią žaliavą Argentinoje už mažesnį nei tinkamas atlygį. Šiomis priemonėmis buvo pasiektas norimas tikslas – iškraipyti Argentinos sojų vidaus rinką ir mažinti kainą iki dirbtinai mažo lygio tolesnės gamybos grandies biodyzelino pramonės naudai. Funkcija tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį paprastai yra suteikta Vyriausybei, atsižvelgiant į viešąjį tikslą remti biodyzelino pramonę, o sojų augintojų ir gaminančių bendrovių praktika jį vykdyti realiai nesiskiria nuo paprastai Vyriausybių taikomos praktikos siekiant panašių politikos tikslų, teikiant kitokią paramą (pvz., dotacijas arba negaunant pajamų). |
| --- | --- |

(169)

Priemonių rinkiniu, įskaitant eksporto mokesčius, kiekybinius apribojimus, subsidijas vietos gamintojams ir viešus politikos pareiškimus, Argentinos Vyriausybė ragino vidaus sojų augintojus parduoti sojas vietoje ir pavedė arba nurodė jiems tiekti šią žaliavą Argentinoje už mažesnį nei tinkamas atlygį. Šiomis priemonėmis buvo pasiektas norimas tikslas – iškraipyti Argentinos sojų vidaus rinką ir mažinti kainą iki dirbtinai mažo lygio tolesnės gamybos grandies biodyzelino pramonės naudai. Funkcija tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį paprastai yra suteikta Vyriausybei, atsižvelgiant į viešąjį tikslą remti biodyzelino pramonę, o sojų augintojų ir gaminančių bendrovių praktika jį vykdyti realiai nesiskiria nuo paprastai Vyriausybių taikomos praktikos siekiant panašių politikos tikslų, teikiant kitokią paramą (pvz., dotacijas arba negaunant pajamų).

| (170) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad, kaip aiškinta ir taikoma atsižvelgiant į atitinkamą PPO standartą pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a punkto iv ir iii papunkčius, Argentinos Vyriausybė teikė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv ir iii papunkčiuose nurodytą netiesioginį finansinį įnašą. |
| --- | --- |

(170)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad, kaip aiškinta ir taikoma atsižvelgiant į atitinkamą PPO standartą pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a punkto iv ir iii papunkčius, Argentinos Vyriausybė teikė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv ir iii papunkčiuose nurodytą netiesioginį finansinį įnašą.

3.2.2.7.   Parama kainoms arba pajamoms palaikyti

Parama kainoms arba pajamoms palaikyti

| (171) | Komisija mano, kad finansinio įnašo ir (arba) paramos pajamoms arba kainoms palaikyti kategorijos nėra tarpusavyje nesuderinamos. Iš tikrųjų Apeliacinis komitetas yra patvirtinęs, kad Vyriausybės priemonės, kuriomis galima teikti subsidijas [kaip finansinį įnašą], dar labiau išplečiamos 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte nurodyta paramos pajamoms arba kainoms palaikyti sąvoka (64). Šis aiškinimas taip pat dera su SKP sutarties tikslu ir paskirtimi, t. y. didinti ir gerinti su naudojimusi subsidijomis ir kompensacinėmis priemonėmis susijusias GATT drausmines priemones (65). |
| --- | --- |

(171)

Komisija mano, kad finansinio įnašo ir (arba) paramos pajamoms arba kainoms palaikyti kategorijos nėra tarpusavyje nesuderinamos. Iš tikrųjų Apeliacinis komitetas yra patvirtinęs, kad Vyriausybės priemonės, kuriomis galima teikti subsidijas [kaip finansinį įnašą], dar labiau išplečiamos 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte nurodyta paramos pajamoms arba kainoms palaikyti sąvoka (64). Šis aiškinimas taip pat dera su SKP sutarties tikslu ir paskirtimi, t. y. didinti ir gerinti su naudojimusi subsidijomis ir kompensacinėmis priemonėmis susijusias GATT drausmines priemones (65).

Vyriausybės priemonės, kuriomis galima teikti subsidijas [kaip finansinį įnašą], dar labiau išplečiamos 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte nurodyta paramos pajamoms arba kainoms palaikyti sąvoka

64

didinti ir gerinti su naudojimusi subsidijomis ir kompensacinėmis priemonėmis susijusias GATT drausmines priemones

65

| (172) | GATT 1994 XVI straipsnis taikomas bet kokiai subsidijai, įskaitant bet kokios formos paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai siekiama didinti bet kurio gaminio eksportą iš jos teritorijos arba mažinti bet kurio gaminio importą į ją. |
| --- | --- |

(172)

GATT 1994 XVI straipsnis taikomas bet kokiai subsidijai, įskaitant bet kokios formos paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai siekiama didinti bet kurio gaminio eksportą iš jos teritorijos arba mažinti bet kurio gaminio importą į ją.

bet kokiai subsidijai, įskaitant bet kokios formos paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai siekiama didinti bet kurio gaminio eksportą iš jos teritorijos arba mažinti bet kurio gaminio importą į ją

| (173) | Sąvoka „bet kokia forma“ rodo šios kategorijos platumą, nes apima visų formų tiesiogiai arba netiesiogiai teikiamą paramą pajamoms arba kainoms palaikyti. Žodyne „forma“ apibrėžiama kaip vienas iš įvairių buvimo arba reiškimosi būdų; rūšis, tipas arba veislė, taip pat būdas, metodas (66). Taigi „bet kokia forma“ apima bet kokį būdą, kuriuo Vyriausybė kam nors teikia paramą pajamoms arba kainoms palaikyti. |
| --- | --- |

(173)

Sąvoka „bet kokia forma“ rodo šios kategorijos platumą, nes apima visų formų tiesiogiai arba netiesiogiai teikiamą paramą pajamoms arba kainoms palaikyti. Žodyne „forma“ apibrėžiama kaip vienas iš įvairių buvimo arba reiškimosi būdų; rūšis, tipas arba veislė, taip pat būdas, metodas (66). Taigi „bet kokia forma“ apima bet kokį būdą, kuriuo Vyriausybė kam nors teikia paramą pajamoms arba kainoms palaikyti.

vienas iš įvairių buvimo arba reiškimosi būdų; rūšis, tipas arba veislė

būdas, metodas

66

| (174) | „Parama“ reiškia veiksmus, kuriais padedama užtikrinti sėkmę arba išlaikyti kieno nors vertę (67). Sąvoka „parama“ žemės ūkio srityje dažnai vartojama kalbant apie Vyriausybės paramos programas (68). Šiuo atveju SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte „parama“ apibrėžiama kaip Vyriausybės veiksmai, kuriais padedama užtikrinti sėkmę arba išlaikyti kainų ar kieno nors gaunamų pajamų vertę. |
| --- | --- |

(174)

„Parama“ reiškia veiksmus, kuriais padedama užtikrinti sėkmę arba išlaikyti kieno nors vertę (67). Sąvoka „parama“ žemės ūkio srityje dažnai vartojama kalbant apie Vyriausybės paramos programas (68). Šiuo atveju SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte „parama“ apibrėžiama kaip Vyriausybės veiksmai, kuriais padedama užtikrinti sėkmę arba išlaikyti kainų ar kieno nors gaunamų pajamų vertę.

veiksmus, kuriais padedama užtikrinti sėkmę arba išlaikyti kieno nors vertę

67

68

| (175) | Galiausiai nuoroda kaip nurodyta GATT 1994 XVI straipsnyje reiškia visų formų paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai didinamas „bet kurio gaminio“ eksportas iš PPO valstybės narės teritorijos arba mažinamas šio gaminio importas į jos teritoriją. Šis galimas arba faktinis poveikis aiškiai nurodytas GATT 1994 XVI:1 straipsnyje: <...> įskaitant bet kokios formos paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai siekiama didinti bet kurio gaminio eksportą iš jos teritorijos arba mažinti bet kurio gaminio importą į ją. |
| --- | --- |

(175)

Galiausiai nuoroda kaip nurodyta GATT 1994 XVI straipsnyje reiškia visų formų paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai didinamas „bet kurio gaminio“ eksportas iš PPO valstybės narės teritorijos arba mažinamas šio gaminio importas į jos teritoriją. Šis galimas arba faktinis poveikis aiškiai nurodytas GATT 1994 XVI:1 straipsnyje: <...> įskaitant bet kokios formos paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai siekiama didinti bet kurio gaminio eksportą iš jos teritorijos arba mažinti bet kurio gaminio importą į ją.

kaip nurodyta GATT 1994 XVI straipsnyje

<...> įskaitant bet kokios formos paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai siekiama didinti bet kurio gaminio eksportą iš jos teritorijos arba mažinti bet kurio gaminio importą į ją

| (176) | Taigi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punktas apima bet kokios formos Vyriausybės priemones, kuriomis kam nors tiesiogiai arba netiesiogiai teikiama parama pajamoms arba kainoms palaikyti ir kurių galimas arba faktinis poveikis (69) yra kurio nors gaminio eksporto iš PPO narės teritorijos didinimas arba šio gaminio importo į jos teritoriją mažinimas. Šis aiškinimas taip pat dera su SKP sutarties tikslu ir paskirtimi, t. y. didinti ir gerinti su naudojimusi subsidijomis ir kompensacinėmis priemonėmis susijusias GATT drausmines priemones (70). |
| --- | --- |

(176)

Taigi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punktas apima bet kokios formos Vyriausybės priemones, kuriomis kam nors tiesiogiai arba netiesiogiai teikiama parama pajamoms arba kainoms palaikyti ir kurių galimas arba faktinis poveikis (69) yra kurio nors gaminio eksporto iš PPO narės teritorijos didinimas arba šio gaminio importo į jos teritoriją mažinimas. Šis aiškinimas taip pat dera su SKP sutarties tikslu ir paskirtimi, t. y. didinti ir gerinti su naudojimusi subsidijomis ir kompensacinėmis priemonėmis susijusias GATT drausmines priemones (70).

69

didinti ir gerinti su naudojimusi subsidijomis ir kompensacinėmis priemonėmis susijusias GATT drausmines priemones

70

| (177) | Atsižvelgdama į šį aiškinimą, Komisija nagrinėjo ne tik tai, ar Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinį būtų galima apibūdinti kaip „finansinį įnašą“ tiekiant prekes už mažesnį nei tinkamas atlygį, bet ir tai, ar Argentinos Vyriausybės priemonių rinkinį taip pat būtų galima apibūdinti kaip į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkto taikymo sritį patenkančią paramą pajamoms arba kainoms palaikyti. Šiuo atžvilgiu Komisija, pirma, nagrinėjo, ar Argentinos Vyriausybė ketina remti biodyzelino pramonės kūrimą ir plėtrą; antra, kokias priemones Argentinos Vyriausybė nustatė siekdama remti biodyzelino pramonę, ir trečia, ar šios priemonės priskiriamos prie GATT 1994 XVI straipsnyje nurodytos bet kokios formos paramos pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti. |
| --- | --- |

(177)

Atsižvelgdama į šį aiškinimą, Komisija nagrinėjo ne tik tai, ar Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinį būtų galima apibūdinti kaip „finansinį įnašą“ tiekiant prekes už mažesnį nei tinkamas atlygį, bet ir tai, ar Argentinos Vyriausybės priemonių rinkinį taip pat būtų galima apibūdinti kaip į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkto taikymo sritį patenkančią paramą pajamoms arba kainoms palaikyti. Šiuo atžvilgiu Komisija, pirma, nagrinėjo, ar Argentinos Vyriausybė ketina remti biodyzelino pramonės kūrimą ir plėtrą; antra, kokias priemones Argentinos Vyriausybė nustatė siekdama remti biodyzelino pramonę, ir trečia, ar šios priemonės priskiriamos prie GATT 1994 XVI straipsnyje nurodytos bet kokios formos paramos pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti.

bet kokios formos paramos pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti

| (178) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO tvirtino, kad Komisija savo argumentus grindė nepriimtinai plačiu pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto b papunktyje vartojamų sąvokos „bet kokios formos pajamų ar kainų palaikymas“ aiškinimu, nes argumentavo, kad ji apima visų formų tiesiogiai arba netiesiogiai teikiamą paramą pajamoms arba kainoms palaikyti ir bet kokį būdą, kuriuo Vyriausybė kam nors teikia paramą pajamoms arba kainoms palaikyti. |
| --- | --- |

(178)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO tvirtino, kad Komisija savo argumentus grindė nepriimtinai plačiu pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto b papunktyje vartojamų sąvokos „bet kokios formos pajamų ar kainų palaikymas“ aiškinimu, nes argumentavo, kad ji apima visų formų tiesiogiai arba netiesiogiai teikiamą paramą pajamoms arba kainoms palaikyti ir bet kokį būdą, kuriuo Vyriausybė kam nors teikia paramą pajamoms arba kainoms palaikyti.

visų formų tiesiogiai arba netiesiogiai teikiamą paramą pajamoms arba kainoms palaikyti

bet kokį būdą, kuriuo Vyriausybė kam nors teikia paramą pajamoms arba kainoms palaikyti

| (179) | Komisija šį tvirtinimą atmetė. Šias sąvokas ji nustatė laikydamasi PPO teismo praktikos ir atsižvelgdama į „paramos pajamoms arba kainoms palaikyti“ aiškinimą. Kaip išsamiai paaiškinta toliau 186–195 konstatuojamosiose dalyse, Komisija ne tik atsižvelgė į Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių poveikį, bet ir atidžiai analizavo Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių politikos tikslus, šių priemonių pobūdį ir struktūrą, ir padarė išvadą, kad biodyzelino ir sojų kaina Argentinos vidaus rinkoje apima tiesioginį Vyriausybės įsikišimą į rinką taikant struktūrą, kuria nustatoma tam tikro dydžio prekės kaina (71). Dėl Argentinos Vyriausybės siekiamų politikos tikslų biodyzelino vidaus rinkos kainos, palyginti su eksportuojamo biodyzelino kaina, nustatomos dirbtinai didelės, todėl remia vidaus biodyzelino pramonę (žr. 189 ir 195 konstatuojamąsias dalis). Kartu, sojoms taikant eksporto mokestį, nustatoma dirbtinai maža sojų kaina, o ji taip pat remia vidaus biodyzelino pramonę. |
| --- | --- |

(179)

Komisija šį tvirtinimą atmetė. Šias sąvokas ji nustatė laikydamasi PPO teismo praktikos ir atsižvelgdama į „paramos pajamoms arba kainoms palaikyti“ aiškinimą. Kaip išsamiai paaiškinta toliau 186–195 konstatuojamosiose dalyse, Komisija ne tik atsižvelgė į Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių poveikį, bet ir atidžiai analizavo Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių politikos tikslus, šių priemonių pobūdį ir struktūrą, ir padarė išvadą, kad biodyzelino ir sojų kaina Argentinos vidaus rinkoje apima tiesioginį Vyriausybės įsikišimą į rinką taikant struktūrą, kuria nustatoma tam tikro dydžio prekės kaina (71). Dėl Argentinos Vyriausybės siekiamų politikos tikslų biodyzelino vidaus rinkos kainos, palyginti su eksportuojamo biodyzelino kaina, nustatomos dirbtinai didelės, todėl remia vidaus biodyzelino pramonę (žr. 189 ir 195 konstatuojamąsias dalis). Kartu, sojoms taikant eksporto mokestį, nustatoma dirbtinai maža sojų kaina, o ji taip pat remia vidaus biodyzelino pramonę.

apima tiesioginį Vyriausybės įsikišimą į rinką taikant struktūrą, kuria nustatoma tam tikro dydžio prekės kaina

71

| (180) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė dėl SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte vartojamo jungtuko „arba“ nesutiko su Komisijos aiškinimu, kad finansinio įnašo ir paramos pajamoms arba kainoms palaikyti kategorijos nėra tarpusavyje nesuderinamos. |
| --- | --- |

(180)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė dėl SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte vartojamo jungtuko „arba“ nesutiko su Komisijos aiškinimu, kad finansinio įnašo ir paramos pajamoms arba kainoms palaikyti kategorijos nėra tarpusavyje nesuderinamos.

| (181) | 171 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kodėl šių kategorijų nelaiko tarpusavyje nesuderinamomis. Vien lingvistinis SKP sutarties tekste vartojamo žodžio „arba“ paaiškinimas Komisijos argumentacijos nekeičia, todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(181)

171 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kodėl šių kategorijų nelaiko tarpusavyje nesuderinamomis. Vien lingvistinis SKP sutarties tekste vartojamo žodžio „arba“ paaiškinimas Komisijos argumentacijos nekeičia, todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (182) | Argentinos Vyriausybė pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisijos nustatyti faktai netinkamai grindžiami neleistinai plačiu SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte vartojamos sąvokos „bet kokios formos paramos pajamoms arba kainoms palaikyti“ aiškinimu ir kad priskirdama eksporto mokesčių sistemą 1.1 straipsnio a dalies 2 punkto nuostatų taikymo sričiai Komisija taiko su PPO teismo praktika nesuderinamą poveikiu grindžiamą požiūrį. |
| --- | --- |

(182)

Argentinos Vyriausybė pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisijos nustatyti faktai netinkamai grindžiami neleistinai plačiu SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte vartojamos sąvokos „bet kokios formos paramos pajamoms arba kainoms palaikyti“ aiškinimu ir kad priskirdama eksporto mokesčių sistemą 1.1 straipsnio a dalies 2 punkto nuostatų taikymo sričiai Komisija taiko su PPO teismo praktika nesuderinamą poveikiu grindžiamą požiūrį.

| (183) | Kadangi naujų Komisijos išvadas paneigiančių įrodymų Argentinos Vyriausybė nepateikė, Komisija šiuos tvirtinimus atmetė. |
| --- | --- |

(183)

Kadangi naujų Komisijos išvadas paneigiančių įrodymų Argentinos Vyriausybė nepateikė, Komisija šiuos tvirtinimus atmetė.

| (184) | Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO, savo naudai cituodama kitą Kolegijos ataskaitos China – GOES (72) dalį, taip pat užginčijo Komisijos nustatytus faktus dėl paramos pajamoms ir kainoms palaikyti. CARBIO teigimu, parama pajamoms ir kainoms palaikyti neteikiama tokiomis aplinkybėmis, kai kainų kitimas yra netiesioginis kitos formos Vyriausybės įsikišimo poveikis (73). |
| --- | --- |

(184)

Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO, savo naudai cituodama kitą Kolegijos ataskaitos China – GOES (72) dalį, taip pat užginčijo Komisijos nustatytus faktus dėl paramos pajamoms ir kainoms palaikyti. CARBIO teigimu, parama pajamoms ir kainoms palaikyti neteikiama tokiomis aplinkybėmis, kai kainų kitimas yra netiesioginis kitos formos Vyriausybės įsikišimo poveikis (73).

China – GOES

72

kainų kitimas yra netiesioginis kitos formos Vyriausybės įsikišimo poveikis

73

| (185) | Komisija nusprendė, kad CARBIO nuoroda į ataskaita China – GOES grindžiamą teismo praktiką nėra tinkama šiuo atveju, kuriuo išvados dėl paramos pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti yra grindžiamos ne netiesioginiu kainų poveikiu, bet su Argentinos Vyriausybe susietinais parengtais veiksmais, kurių tikslas yra padaryti tokį poveikį kainoms, kad būtų remiama biodyzelino pramonė. Todėl šis tvirtinimas atmestas. |
| --- | --- |

(185)

Komisija nusprendė, kad CARBIO nuoroda į ataskaita China – GOES grindžiamą teismo praktiką nėra tinkama šiuo atveju, kuriuo išvados dėl paramos pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti yra grindžiamos ne netiesioginiu kainų poveikiu, bet su Argentinos Vyriausybe susietinais parengtais veiksmais, kurių tikslas yra padaryti tokį poveikį kainoms, kad būtų remiama biodyzelino pramonė. Todėl šis tvirtinimas atmestas.

China – GOES

3.2.2.8.   Argentinos Vyriausybės ketinimas remti vidaus biodyzelino pramonę

Argentinos Vyriausybės ketinimas remti vidaus biodyzelino pramonę

| (186) | Iš 89–100 konstatuojamosiose dalyse nurodytų teisėkūros procedūra priimtų aktų matyti, kad Argentinos Vyriausybė taiko aiškią vidaus biodyzelino pramonės kūrimo ir plėtros rėmimo politiką. Konkrečiai 2006 m. gegužės 12 d. Įstatymu Nr. 26.093 (74) Argentinos Vyriausybė nustatė biokuro, įskaitant biodyzeliną, gamybos ir naudojimo vidaus rinkoje rėmimo sistemą. Šiuo įstatymu įsteigta vykdymo užtikrinimo institucija, kuriai pavesta skatinti ir kontroliuoti tvarią biokuro gamybą ir naudojimą (75). Be to, šiame įstatyme nustatyta, kad Žemės ūkio, gyvulininkystės, žuvininkystės ir maisto departamentas turi skatinti auginti augalus, skirtus biokuro gamybai, kuri skatina gamybos įvairinimą žemės ūkio sektoriuje, Mažųjų ir vidutinių įmonių departamentas turi skatinti, kad mažosios ir vidutinės įmonės įsigytų biokuro gamybai skirto ilgalaikio turto, o Mokslo, technologijų ir gamybos inovacijų departamentas turi skatinti mokslinius tyrimus, bendradarbiavimą ir technologijų perdavimą tarp, viena vertus, mažųjų ir vidutinių įmonių ir, kita vertus, atitinkamų viešosios nacionalinės mokslo, technologijų ir inovacijų sistemos įstaigų (76). |
| --- | --- |

(186)

Iš 89–100 konstatuojamosiose dalyse nurodytų teisėkūros procedūra priimtų aktų matyti, kad Argentinos Vyriausybė taiko aiškią vidaus biodyzelino pramonės kūrimo ir plėtros rėmimo politiką. Konkrečiai 2006 m. gegužės 12 d. Įstatymu Nr. 26.093 (74) Argentinos Vyriausybė nustatė biokuro, įskaitant biodyzeliną, gamybos ir naudojimo vidaus rinkoje rėmimo sistemą. Šiuo įstatymu įsteigta vykdymo užtikrinimo institucija, kuriai pavesta skatinti ir kontroliuoti tvarią biokuro gamybą ir naudojimą (75). Be to, šiame įstatyme nustatyta, kad Žemės ūkio, gyvulininkystės, žuvininkystės ir maisto departamentas turi skatinti auginti augalus, skirtus biokuro gamybai, kuri skatina gamybos įvairinimą žemės ūkio sektoriuje, Mažųjų ir vidutinių įmonių departamentas turi skatinti, kad mažosios ir vidutinės įmonės įsigytų biokuro gamybai skirto ilgalaikio turto, o Mokslo, technologijų ir gamybos inovacijų departamentas turi skatinti mokslinius tyrimus, bendradarbiavimą ir technologijų perdavimą tarp, viena vertus, mažųjų ir vidutinių įmonių ir, kita vertus, atitinkamų viešosios nacionalinės mokslo, technologijų ir inovacijų sistemos įstaigų (76).

74

75

76

| (187) | Argentinos Vyriausybė teikė aiškią paramą nuo 2001 m., kai įsigaliojo Dekretas 1396 (77). Šiuo dekretu nustatytas Biodyzelino konkurencingumo planas ir gamintojai atleidžiami nuo mokesčių, siekiant skatinti biodyzelino plėtrą, ir nurodyta, kad skystojo kuro ir gamtinių dujų mokesčių komponentas yra svarbi ekonominių signalų siuntimo priemonė (paryškinta). Šiam planui 2001 m. pritarė Kuro sekretorius; jis biodyzelino gamybos projektų rėmėjus patikino, kad biodyzelinui kuro mokestis ir toliau nebus taikomas, ir patvirtino Argentinos Vyriausybės vaidmenį, pažadėdamas, kad bus sukurta stabili reguliavimo sistema, ir pranešdamas, kad biodyzelino projektams bus taikomos pramonės skatinimo sistemos lengvatos ir kreditai. Jis taip pat skelbė, kad biodyzelino plėtros protagonistai turi būti žemės ūkio produktų gamintojai (78). |
| --- | --- |

(187)

Argentinos Vyriausybė teikė aiškią paramą nuo 2001 m., kai įsigaliojo Dekretas 1396 (77). Šiuo dekretu nustatytas Biodyzelino konkurencingumo planas ir gamintojai atleidžiami nuo mokesčių, siekiant skatinti biodyzelino plėtrą, ir nurodyta, kad skystojo kuro ir gamtinių dujų mokesčių komponentas yra svarbi ekonominių signalų siuntimo priemonė (paryškinta). Šiam planui 2001 m. pritarė Kuro sekretorius; jis biodyzelino gamybos projektų rėmėjus patikino, kad biodyzelinui kuro mokestis ir toliau nebus taikomas, ir patvirtino Argentinos Vyriausybės vaidmenį, pažadėdamas, kad bus sukurta stabili reguliavimo sistema, ir pranešdamas, kad biodyzelino projektams bus taikomos pramonės skatinimo sistemos lengvatos ir kreditai. Jis taip pat skelbė, kad biodyzelino plėtros protagonistai turi būti žemės ūkio produktų gamintojai (78).

77

siekiant skatinti biodyzelino plėtrą

kad skystojo kuro ir gamtinių dujų mokesčių komponentas yra svarbi ekonominių signalų siuntimo priemonė

78

| (188) | 2004 m. vidaus biodyzelino skatinimas buvo įtvirtintas Rezoliucija 1156, kuria sukurta nacionalinė biokuro programa (79); šia programa Ekonomikos ir gamybos ministerija skatino vidaus biodyzelino pramonės technologinę plėtrą (80). Vidaus biodyzelino pramonės skatinimą Argentinos Vyriausybė aiškiai laikė Argentinos makroekonominio modelio dalimi (81). |
| --- | --- |

(188)

2004 m. vidaus biodyzelino skatinimas buvo įtvirtintas Rezoliucija 1156, kuria sukurta nacionalinė biokuro programa (79); šia programa Ekonomikos ir gamybos ministerija skatino vidaus biodyzelino pramonės technologinę plėtrą (80). Vidaus biodyzelino pramonės skatinimą Argentinos Vyriausybė aiškiai laikė Argentinos makroekonominio modelio dalimi (81).

79

80

81

| (189) | 2011 m. Centro de Economía Internacional nurodė (82), kad vidaus biodyzelino pramonės plėtros tikslas buvo ne mažinti iškastinio kuro naudojimą, bet didinti pridėtinę sojų vertę. Kaip biodyzelino pramonės plėtros priežastis ši mokslinių tyrimų institucija nurodė, be kita ko, didėjančią galimybę atsižvelgti į išorės rinkų poreikius ir eksporto muitų skirtumus, kuriais skatinama ne pagrindinių produktų, pvz., sojų, bet didesnės pridėtinės vertės gamyba (83). |
| --- | --- |

(189)

2011 m. Centro de Economía Internacional nurodė (82), kad vidaus biodyzelino pramonės plėtros tikslas buvo ne mažinti iškastinio kuro naudojimą, bet didinti pridėtinę sojų vertę. Kaip biodyzelino pramonės plėtros priežastis ši mokslinių tyrimų institucija nurodė, be kita ko, didėjančią galimybę atsižvelgti į išorės rinkų poreikius ir eksporto muitų skirtumus, kuriais skatinama ne pagrindinių produktų, pvz., sojų, bet didesnės pridėtinės vertės gamyba (83).

Centro de Economía Internacional

82

83

| (190) | Be to, 2011 m. atlikęs tyrimą Vyriausybės subjektas – Nacionalinis žemės ūkio technologijų institutas (Instituto Nacional de Tecnología Agropecuaria, INTA) (84) padarė išvadą, kad įprasta, kad dėl įvairių priežasčių įvairia politika valstybė skatina biodyzelino rinką, [k]itaip tariant, tikėtinas dirbtinis rinkos skatinimas ir tai, kad be valstybės rinka praranda ekonominę svarbą ir kad akivaizdi išvada yra ta, kad biodyzelinas, atrodo, neskatina sojų gamybos ir kad priežastinis ryšys yra priešingos krypties. |
| --- | --- |

(190)

Be to, 2011 m. atlikęs tyrimą Vyriausybės subjektas – Nacionalinis žemės ūkio technologijų institutas (Instituto Nacional de Tecnología Agropecuaria, INTA) (84) padarė išvadą, kad įprasta, kad dėl įvairių priežasčių įvairia politika valstybė skatina biodyzelino rinką, [k]itaip tariant, tikėtinas dirbtinis rinkos skatinimas ir tai, kad be valstybės rinka praranda ekonominę svarbą ir kad akivaizdi išvada yra ta, kad biodyzelinas, atrodo, neskatina sojų gamybos ir kad priežastinis ryšys yra priešingos krypties.

Instituto Nacional de Tecnología Agropecuaria

84

įprasta, kad dėl įvairių priežasčių įvairia politika valstybė skatina biodyzelino rinką

[k]itaip tariant, tikėtinas dirbtinis rinkos skatinimas ir tai, kad be valstybės rinka praranda ekonominę svarbą

akivaizdi išvada yra ta, kad biodyzelinas, atrodo, neskatina sojų gamybos ir kad priežastinis ryšys yra priešingos krypties

| (191) | Ši parama toliau teikta po tiriamojo laikotarpio, nes 2018 m. vasario mėn. energetikos ministras, Santos Fė gubernatorius ir CARBIO susitarė įsteigti bendrą darbo grupę, kuri galėtų geriau kurti ir tobulinti nacionalinę biodyzelino strategiją (85). |
| --- | --- |

(191)

Ši parama toliau teikta po tiriamojo laikotarpio, nes 2018 m. vasario mėn. energetikos ministras, Santos Fė gubernatorius ir CARBIO susitarė įsteigti bendrą darbo grupę, kuri galėtų geriau kurti ir tobulinti nacionalinę biodyzelino strategiją (85).

85

| (192) | 2010 m. Argentinos Vyriausybė vidaus rinkai nustatė maišymo įgaliojimą, pagal kurį iš Argentinos kuro bendrovių buvo reikalaujama pirkti biodyzeliną ir, prieš parduodant, sumaišyti jį su mineraliniu dyzelinu (86). Šis maišymo įgaliojimas buvo nustatytas kartu su 2010–2015 m. Argentinos Vyriausybės ir biodyzelino gamintojų sudarytais biodyzelino tiekimo susitarimais. Šie tiekimo susitarimai buvo sudaryti todėl, kad biokurą svarbu įtraukti į šalies energetikos sistemą, todėl buvo būtina nustatyti aiškias gaires, kuriomis užtikrinamas efektyvus ir veiksmingas nacionalinės vykdomosios valdžios pasiūlytų tikslų įgyvendinimas (87), taip pat atsižvelgiant į nacionalinės valstybės tikslus skatinti žemės ūkio pramonės veiklą, kuria kuriama pridėtinė nacionalinėje teritorijoje gaminamų žaliavų vertė (88). |
| --- | --- |

(192)

2010 m. Argentinos Vyriausybė vidaus rinkai nustatė maišymo įgaliojimą, pagal kurį iš Argentinos kuro bendrovių buvo reikalaujama pirkti biodyzeliną ir, prieš parduodant, sumaišyti jį su mineraliniu dyzelinu (86). Šis maišymo įgaliojimas buvo nustatytas kartu su 2010–2015 m. Argentinos Vyriausybės ir biodyzelino gamintojų sudarytais biodyzelino tiekimo susitarimais. Šie tiekimo susitarimai buvo sudaryti todėl, kad biokurą svarbu įtraukti į šalies energetikos sistemą, todėl buvo būtina nustatyti aiškias gaires, kuriomis užtikrinamas efektyvus ir veiksmingas nacionalinės vykdomosios valdžios pasiūlytų tikslų įgyvendinimas (87), taip pat atsižvelgiant į nacionalinės valstybės tikslus skatinti žemės ūkio pramonės veiklą, kuria kuriama pridėtinė nacionalinėje teritorijoje gaminamų žaliavų vertė (88).

86

todėl, kad biokurą svarbu įtraukti į šalies energetikos sistemą

būtina nustatyti aiškias gaires, kuriomis užtikrinamas efektyvus ir veiksmingas nacionalinės vykdomosios valdžios pasiūlytų tikslų įgyvendinimas

87

atsižvelgiant į nacionalinės valstybės tikslus skatinti žemės ūkio pramonės veiklą, kuria kuriama pridėtinė nacionalinėje teritorijoje gaminamų žaliavų vertė

88

| (193) | Kaip aprašyta 265–267 konstatuojamosiose dalyse, po 2015 m. Argentinos Vyriausybė biodyzelino tiekimo susitarimų nepasirašė, bet toliau skyrė kvotas ir nustatė kainą, už kurią maišančiosios bendrovės turi pirkti biodyzeliną. Kvota buvo grindžiama tikėtinu kiekiu, kurio vidaus rinkai reikia siekiant įvykdyti maišymo įgaliojimą. Eksportuoti buvo galima tik likusią Argentinos produkciją. |
| --- | --- |

(193)

Kaip aprašyta 265–267 konstatuojamosiose dalyse, po 2015 m. Argentinos Vyriausybė biodyzelino tiekimo susitarimų nepasirašė, bet toliau skyrė kvotas ir nustatė kainą, už kurią maišančiosios bendrovės turi pirkti biodyzeliną. Kvota buvo grindžiama tikėtinu kiekiu, kurio vidaus rinkai reikia siekiant įvykdyti maišymo įgaliojimą. Eksportuoti buvo galima tik likusią Argentinos produkciją.

| (194) | Biodyzelino kaina vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatoma kas mėnesį; didelėms įmonėms, didelėms nesusijusioms įmonėms bei mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikytos skirtingos kainos. Biodyzelino vidaus rinkos kaina buvo grindžiama šia formule:
  sojų aliejaus sąnaudos (paskelbtos Žemės ūkio ministerijos) + metanolio sąnaudos + darbo sąnaudos + kitos sąnaudos + kapitalo grąža (nustatyta kaip 3 %) (89) |
| --- | --- |

(194)

Biodyzelino kaina vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatoma kas mėnesį; didelėms įmonėms, didelėms nesusijusioms įmonėms bei mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikytos skirtingos kainos. Biodyzelino vidaus rinkos kaina buvo grindžiama šia formule:

sojų aliejaus sąnaudos (paskelbtos Žemės ūkio ministerijos) + metanolio sąnaudos + darbo sąnaudos + kitos sąnaudos + kapitalo grąža (nustatyta kaip 3 %) (89)

89

| (195) | Kvotos nebuvo paskirtos nė vienai iš atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių ir nė viena iš jų tiriamuoju laikotarpiu netiekė produkcijos vidaus rinkai. Vis dėlto atrodo, kad vidutinės nustatytos kainos vidaus rinkoje yra didesnės už vidutinę eksporto kainą, ypač taikomą mažiesiems, vidutiniams ir dideliems nesusijusiems biodyzelino gamintojams. Todėl dirbtinai nustatydama didelę vidaus biodyzelino kainą Argentinos Vyriausybė vykdė politiką, kuria vidaus rinkoje parduodančioms mažosioms ir vidutinėms biodyzelino pramonės įmonėms teikta parama kainoms palaikyti. |
| --- | --- |

(195)

Kvotos nebuvo paskirtos nė vienai iš atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių ir nė viena iš jų tiriamuoju laikotarpiu netiekė produkcijos vidaus rinkai. Vis dėlto atrodo, kad vidutinės nustatytos kainos vidaus rinkoje yra didesnės už vidutinę eksporto kainą, ypač taikomą mažiesiems, vidutiniams ir dideliems nesusijusiems biodyzelino gamintojams. Todėl dirbtinai nustatydama didelę vidaus biodyzelino kainą Argentinos Vyriausybė vykdė politiką, kuria vidaus rinkoje parduodančioms mažosioms ir vidutinėms biodyzelino pramonės įmonėms teikta parama kainoms palaikyti.

| (196) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė užginčijo nustatytą faktą, kad nustatyta dirbtinai didelė biodyzelino vidaus rinkos kaina. |
| --- | --- |

(196)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė užginčijo nustatytą faktą, kad nustatyta dirbtinai didelė biodyzelino vidaus rinkos kaina.

| (197) | Komisija su tuo nesutiko. Siekdama įvertinti biodyzelino vidaus rinkos kainų lygį, Komisija rėmėsi Argentinos Vyriausybės pateiktais viešaisiais duomenimis. Iš šių viešųjų duomenų buvo matyti, kad vidaus rinkos kainą nustato Argentinos Vyriausybė, todėl jos nepaliekamos rinkos jėgoms. Argentinos Vyriausybė neginčijo to, kad ji nustato biodyzelino vidaus rinkos kainas. Be to, iš viešųjų duomenų buvo matyti, kad kaina, kurią mokėjo į šią rinką galinčios patekti bendrovės (t. y. mažosios ir vidutinės įmonės) faktiškai buvo didesnės už eksporto kainą. Šio kainų skirtumo Argentinos Vyriausybė taip pat nenuginčijo. Į tai atsižvelgdama, Komisija padarė išvadą, kad nustatyta dirbtinai didelė biodyzelino vidaus rinkos kaina. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(197)

Komisija su tuo nesutiko. Siekdama įvertinti biodyzelino vidaus rinkos kainų lygį, Komisija rėmėsi Argentinos Vyriausybės pateiktais viešaisiais duomenimis. Iš šių viešųjų duomenų buvo matyti, kad vidaus rinkos kainą nustato Argentinos Vyriausybė, todėl jos nepaliekamos rinkos jėgoms. Argentinos Vyriausybė neginčijo to, kad ji nustato biodyzelino vidaus rinkos kainas. Be to, iš viešųjų duomenų buvo matyti, kad kaina, kurią mokėjo į šią rinką galinčios patekti bendrovės (t. y. mažosios ir vidutinės įmonės) faktiškai buvo didesnės už eksporto kainą. Šio kainų skirtumo Argentinos Vyriausybė taip pat nenuginčijo. Į tai atsižvelgdama, Komisija padarė išvadą, kad nustatyta dirbtinai didelė biodyzelino vidaus rinkos kaina. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (198) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė teigė, kad nėra patvirtinta, jog tariamą paramą pajamoms arba kainoms palaikyti ir tolesnį poveikį eksporto didėjimui arba importo mažėjimui sieja priežastinis ryšys ir kad didžiausiems gamintojams trukdoma parduoti vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(198)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė teigė, kad nėra patvirtinta, jog tariamą paramą pajamoms arba kainoms palaikyti ir tolesnį poveikį eksporto didėjimui arba importo mažėjimui sieja priežastinis ryšys ir kad didžiausiems gamintojams trukdoma parduoti vidaus rinkoje.

| (199) | Komisija šį tvirtinimą atmetė. Reguliuodama vidaus biodyzelino rinką ir paskirdama kvotą tik mažesnėms biodyzelino bendrovėms, Argentinos Vyriausybė sukūrė pramonę, kurioje didžiausiems gamintojams trukdoma parduoti vidaus rinkoje, todėl jie yra visiškai orientuoti į eksportą, ir taip skatino biodyzelino pramonės eksporto konkurencingumą. Be to, į 209 konstatuojamąją dalį įtrauktoje 2 lentelėje pateikti duomenys apie Argentinos biodyzelino gamybą nuo 2008 m. (kai Argentina pradėjo gaminti dideliu mastu) ir biodyzelino eksportą. Iš šios lentelės matyti, kad biodyzelino pramonei teikiama parama pajamoms palaikyti turėjo teigiamą poveikį eksportui, nes ši pramonė buvo sukurta kaip į eksportą orientuota pramonė ir tokia yra išlikusi iki šiol. |
| --- | --- |

(199)

Komisija šį tvirtinimą atmetė. Reguliuodama vidaus biodyzelino rinką ir paskirdama kvotą tik mažesnėms biodyzelino bendrovėms, Argentinos Vyriausybė sukūrė pramonę, kurioje didžiausiems gamintojams trukdoma parduoti vidaus rinkoje, todėl jie yra visiškai orientuoti į eksportą, ir taip skatino biodyzelino pramonės eksporto konkurencingumą. Be to, į 209 konstatuojamąją dalį įtrauktoje 2 lentelėje pateikti duomenys apie Argentinos biodyzelino gamybą nuo 2008 m. (kai Argentina pradėjo gaminti dideliu mastu) ir biodyzelino eksportą. Iš šios lentelės matyti, kad biodyzelino pramonei teikiama parama pajamoms palaikyti turėjo teigiamą poveikį eksportui, nes ši pramonė buvo sukurta kaip į eksportą orientuota pramonė ir tokia yra išlikusi iki šiol.

| (200) | Kaip paaiškinta 186–191 konstatuojamosiose dalyse, Argentinos Vyriausybė aiškiai ketino remti visą biodyzelino vietos pramonę, kad ir kokia ji bebūtų: orientuota į vidaus rinką ar į eksportą. Vis dėlto nė vieno iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu nebuvo reikšmingas. Visi atrinkti eksportuojantys gamintojai aiškino, kad vidaus paklausą patenkino mažųjų ir vidutinių įmonių, kurioms Argentinos Vyriausybė buvo skyrusi kvotas, pasiūla. Tai, kad didelėms bendrovėms buvo nustatyta speciali kaina, nekeičia to, kad nė viena iš didelių įmonių tiriamuoju laikotarpiu nepardavė vidaus rinkoje. Taigi, trukdydama biodyzelino pramonei parduoti produkciją vidaus rinkoje, Argentinos Vyriausybė skatino Argentinos biodyzelino pramonės eksportą. |
| --- | --- |

(200)

Kaip paaiškinta 186–191 konstatuojamosiose dalyse, Argentinos Vyriausybė aiškiai ketino remti visą biodyzelino vietos pramonę, kad ir kokia ji bebūtų: orientuota į vidaus rinką ar į eksportą. Vis dėlto nė vieno iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu nebuvo reikšmingas. Visi atrinkti eksportuojantys gamintojai aiškino, kad vidaus paklausą patenkino mažųjų ir vidutinių įmonių, kurioms Argentinos Vyriausybė buvo skyrusi kvotas, pasiūla. Tai, kad didelėms bendrovėms buvo nustatyta speciali kaina, nekeičia to, kad nė viena iš didelių įmonių tiriamuoju laikotarpiu nepardavė vidaus rinkoje. Taigi, trukdydama biodyzelino pramonei parduoti produkciją vidaus rinkoje, Argentinos Vyriausybė skatino Argentinos biodyzelino pramonės eksportą.

| (201) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad Argentinos Vyriausybė akivaizdžiai ketino remti biodyzelino pramonės kūrimą ir plėtrą. |
| --- | --- |

(201)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad Argentinos Vyriausybė akivaizdžiai ketino remti biodyzelino pramonės kūrimą ir plėtrą.

3.2.2.9.   Biodyzelino pramonės rėmimo priemonės

Biodyzelino pramonės rėmimo priemonės

| (202) | Kaip aprašyta 186–201 konstatuojamosiose dalyse, Argentinos Vyriausybė siekė remti biodyzelino pramonę, nustatydama tam tikrą priemonių rinkinį, įskaitant eksporto mokesčius sojoms, eksporto kvotas kitų nei sojos grūdų gamybai, sojų importo draudimą laikotarpiu iki tiriamojo laikotarpio ir subsidijų teikimą sojų augintojams labiausiai atsilikusiose Argentinos provincijose. Šiomis priemonėmis Argentinoje vidaus biodyzelino pramonės naudai sukurta dirbtinė suskaidyta mažų kainų sojų vidaus rinka. Be to, 2006 m. Biokuro įstatymu (90) Argentinos Vyriausybė nustatė biodyzelino gamybos skatinimo sistemą. Kaip nurodyta taip pat 191 konstatuojamojoje dalyje, ši parama toliau teikta net po tiriamojo laikotarpio, kai Argentinos Vyriausybė kartu su kitomis valdžios institucijomis ir veiklos vykdytojais įsteigė bendrą darbo grupę, kuri galėtų tobulinti nacionalinę biodyzelino strategiją. Todėl, remdamasi turima informacija, Komisija daro išvadą, kad Argentinos Vyriausybė pastarąjį dešimtmetį taikė priemonių rinkinį, kuriuo siekė kurti, plėtoti ir remti biodyzelino pramonę. |
| --- | --- |

(202)

Kaip aprašyta 186–201 konstatuojamosiose dalyse, Argentinos Vyriausybė siekė remti biodyzelino pramonę, nustatydama tam tikrą priemonių rinkinį, įskaitant eksporto mokesčius sojoms, eksporto kvotas kitų nei sojos grūdų gamybai, sojų importo draudimą laikotarpiu iki tiriamojo laikotarpio ir subsidijų teikimą sojų augintojams labiausiai atsilikusiose Argentinos provincijose. Šiomis priemonėmis Argentinoje vidaus biodyzelino pramonės naudai sukurta dirbtinė suskaidyta mažų kainų sojų vidaus rinka. Be to, 2006 m. Biokuro įstatymu (90) Argentinos Vyriausybė nustatė biodyzelino gamybos skatinimo sistemą. Kaip nurodyta taip pat 191 konstatuojamojoje dalyje, ši parama toliau teikta net po tiriamojo laikotarpio, kai Argentinos Vyriausybė kartu su kitomis valdžios institucijomis ir veiklos vykdytojais įsteigė bendrą darbo grupę, kuri galėtų tobulinti nacionalinę biodyzelino strategiją. Todėl, remdamasi turima informacija, Komisija daro išvadą, kad Argentinos Vyriausybė pastarąjį dešimtmetį taikė priemonių rinkinį, kuriuo siekė kurti, plėtoti ir remti biodyzelino pramonę.

90

3.2.2.10.   Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinys priskiriamas prie GATT 1994 XVI straipsnyje nurodytos bet kokios formos paramos pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti

Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinys priskiriamas prie GATT 1994 XVI straipsnyje nurodytos bet kokios formos paramos pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti

| (203) | Taikydama 186–201 konstatuojamosiose dalyse aprašytą priemonių rinkinį, Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonei teikia paramą pajamoms palaikyti. NET jei būtų galima argumentuoti, kad Argentinos Vyriausybės sojų augintojams taikytos priemonės neprilygsta pavedimui arba nurodymui, nors taip nėra, Komisijos nuomone, jos bent jau prilygtų reguliavimo sąlygoms, kuriomis biodyzelino gamintojai gali įsigyti sojų mažesnėmis nei tarptautinės kainomis. 2012 m. rezoliucijoje (91) Argentinos Vyriausybė pripažino, kad 2012 m. biodyzelino pramonė dėl Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinio gavo iki 25 % pelną. |
| --- | --- |

(203)

Taikydama 186–201 konstatuojamosiose dalyse aprašytą priemonių rinkinį, Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonei teikia paramą pajamoms palaikyti. NET jei būtų galima argumentuoti, kad Argentinos Vyriausybės sojų augintojams taikytos priemonės neprilygsta pavedimui arba nurodymui, nors taip nėra, Komisijos nuomone, jos bent jau prilygtų reguliavimo sąlygoms, kuriomis biodyzelino gamintojai gali įsigyti sojų mažesnėmis nei tarptautinės kainomis. 2012 m. rezoliucijoje (91) Argentinos Vyriausybė pripažino, kad 2012 m. biodyzelino pramonė dėl Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinio gavo iki 25 % pelną.

91

| (204) | Be to, Argentinos Vyriausybė nustatė privalomus maišymo reikalavimus, pagal kuriuos Argentinos kuro bendrovės turėjo pirkti biodyzeliną už Argentinos Vyriausybės nustatytas dirbtinai dideles kainas. Kaip paaiškinta 3.3 skirsnyje, Komisija biodyzelino tiekimo susitarimų nelaiko kompensuojamais, nes eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu šios priemonės pranašumais nepasinaudojo. Vis dėlto šios sistemos taikymas rodo, kad Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonei taip pat teikia paramą kainoms palaikyti. |
| --- | --- |

(204)

Be to, Argentinos Vyriausybė nustatė privalomus maišymo reikalavimus, pagal kuriuos Argentinos kuro bendrovės turėjo pirkti biodyzeliną už Argentinos Vyriausybės nustatytas dirbtinai dideles kainas. Kaip paaiškinta 3.3 skirsnyje, Komisija biodyzelino tiekimo susitarimų nelaiko kompensuojamais, nes eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu šios priemonės pranašumais nepasinaudojo. Vis dėlto šios sistemos taikymas rodo, kad Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonei taip pat teikia paramą kainoms palaikyti.

| (205) | Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2006 m. Biokuro įstatymu (92) Argentinos Vyriausybė nustatė biodyzelino gamybos skatinimo sistemą, pagal kurią, be kita ko, teiktos paskatos remti šios pramonės plėtrą. |
| --- | --- |

(205)

Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2006 m. Biokuro įstatymu (92) Argentinos Vyriausybė nustatė biodyzelino gamybos skatinimo sistemą, pagal kurią, be kita ko, teiktos paskatos remti šios pramonės plėtrą.

92

| (206) | Visos šios priemonės rodo, kad Argentinos biodyzelino pramonė yra remiama ir dirbtinai skatinama. Tai Argentinos Vyriausybė netgi pripažino viename iš Nacionalinio žemės ūkio technologijų instituto leidinių, kuriame nurodyta, kad tikėtina, kad rinka yra dirbtinai skatinama ir kad be valstybės rinka praranda ekonominę svarbą (93) ir kad skirtingi eksporto mokesčiai yra aiški paskata gaminti biodyzeliną ir kad be valstybės pagalbos biodyzelino rinka nuo aliejaus, kaip vienintelio pardavimo produkto, pirkimo rinkoje priklausančioms bendrovėms nebūtų tvari (94). |
| --- | --- |

(206)

Visos šios priemonės rodo, kad Argentinos biodyzelino pramonė yra remiama ir dirbtinai skatinama. Tai Argentinos Vyriausybė netgi pripažino viename iš Nacionalinio žemės ūkio technologijų instituto leidinių, kuriame nurodyta, kad tikėtina, kad rinka yra dirbtinai skatinama ir kad be valstybės rinka praranda ekonominę svarbą (93) ir kad skirtingi eksporto mokesčiai yra aiški paskata gaminti biodyzeliną ir kad be valstybės pagalbos biodyzelino rinka nuo aliejaus, kaip vienintelio pardavimo produkto, pirkimo rinkoje priklausančioms bendrovėms nebūtų tvari (94).

tikėtina, kad rinka yra dirbtinai skatinama ir kad be valstybės rinka praranda ekonominę svarbą

93

skirtingi eksporto mokesčiai yra aiški paskata gaminti biodyzeliną ir kad be valstybės pagalbos biodyzelino rinka nuo aliejaus, kaip vienintelio pardavimo produkto, pirkimo rinkoje priklausančioms bendrovėms nebūtų tvari

94

| (207) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad pirmiau nurodytu priemonių rinkiniu Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonei tiesiogiai arba netiesiogiai teikia paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, todėl padeda didinti jos konkurencingumą. |
| --- | --- |

(207)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad pirmiau nurodytu priemonių rinkiniu Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonei tiesiogiai arba netiesiogiai teikia paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, todėl padeda didinti jos konkurencingumą.

| (208) | Be to, kaip nurodyta 199 ir 200 konstatuojamosiose dalyse, Argentinos biodyzelino pramonė buvo sukurta kaip į eksportą orientuotas sektorius, kuriame vyrauja pasaulinės rinkos kainos. |
| --- | --- |

(208)

Be to, kaip nurodyta 199 ir 200 konstatuojamosiose dalyse, Argentinos biodyzelino pramonė buvo sukurta kaip į eksportą orientuotas sektorius, kuriame vyrauja pasaulinės rinkos kainos.

| (209) | Iš 2 lentelės matyti, kad Argentinos biodyzelino pramonė iš pradžių buvo kurta kaip į eksportą orientuota pramonė, kurios beveik visa biodyzelino produkcija, ypač pirmaisiais metais, buvo eksportuota ir pagal bendrąją lengvatų sistemą pateko į didžiausias eksporto rinkas nuliniu tarifu (95).

  2 lentelė


  Argentinos biodyzelino gamyba ir eksportas (metrinėmis tonomis)










  Metai | Gamyba | Visas eksportas | Eksportas į Sąjungą | Eksportas (procentinė produkcijos dalis) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 m. | 711 864 | 680 219 | Netaikoma | 96 |
| 2009 m. | 1 179 103 | 1 142 283 | Netaikoma | 97 |
| 2010 m. | 1 820 385 | 1 342 318 | Netaikoma | 74 |
| 2011 m. | 2 429 964 | 1 649 352 | Netaikoma | 68 |
| 2012 m. | 2 456 578 | 1 543 094 | 1 387 667 | 63 |
| 2013 m. | 1 997 809 | 1 149 259 | 478 750 | 58 |
| 2014 m. | 2 584 290 | 1 602 695 | 802 415 | 62 |
| 2015 m. | 1 810 659 | 788 226 | 6 250 | 44 |
| 2016 m. | 2 659 275 | 1 626 264 | 0 m. | 61 |
| 2017 m. | 2 871 435 (*) | 1 650 119 (*) | 638 091 | 57 |
| Šaltinis: Energetikos ministerija, Argentinos Vyriausybė ir INDEC, Argentinos Vyriausybė. Žvaigždute (*) pažymėti įverčiai. |

(209)

Iš 2 lentelės matyti, kad Argentinos biodyzelino pramonė iš pradžių buvo kurta kaip į eksportą orientuota pramonė, kurios beveik visa biodyzelino produkcija, ypač pirmaisiais metais, buvo eksportuota ir pagal bendrąją lengvatų sistemą pateko į didžiausias eksporto rinkas nuliniu tarifu (95).

95

2 lentelė

2 lentelė

Argentinos biodyzelino gamyba ir eksportas (metrinėmis tonomis)

Argentinos biodyzelino gamyba ir eksportas (metrinėmis tonomis)

Metai

Gamyba

Visas eksportas

Eksportas į Sąjungą

Eksportas (procentinė produkcijos dalis)

2008 m.

711 864

680 219

Netaikoma

96

2009 m.

1 179 103

1 142 283

Netaikoma

97

2010 m.

1 820 385

1 342 318

Netaikoma

74

2011 m.

2 429 964

1 649 352

Netaikoma

68

2012 m.

2 456 578

1 543 094

1 387 667

63

2013 m.

1 997 809

1 149 259

478 750

58

2014 m.

2 584 290

1 602 695

802 415

62

2015 m.

1 810 659

788 226

6 250

44

2016 m.

2 659 275

1 626 264

0 m.

61

2017 m.

2 871 435 (*)

1 650 119 (*)

638 091

57

Šaltinis: Energetikos ministerija, Argentinos Vyriausybė ir INDEC, Argentinos Vyriausybė. Žvaigždute (*) pažymėti įverčiai.

Šaltinis:

| (210) | Taigi, remiant vidaus biodyzelino pramonę, sudarytos palankios sąlygos biodyzelino eksportui, todėl biodyzelino gamintojai galėjo nesąžiningai konkuruoti su kitų šalių biodyzelino gamintojais, kurie negalėjo naudotis mažesnių žaliavų kainų pranašumais. Dėl mažesnių sąnaudų buvo gaunamos didesnės pajamos, o jas buvo galima paversti papildomu pelnu arba naudotis jomis siekiant mažinti kainą, arba ir viena, ir kita. Argentinos biodyzelino pramonė daugiausia dėmesio tebeskiria eksporto rinkoms, pirmiausia – Sąjungos rinkai. |
| --- | --- |

(210)

Taigi, remiant vidaus biodyzelino pramonę, sudarytos palankios sąlygos biodyzelino eksportui, todėl biodyzelino gamintojai galėjo nesąžiningai konkuruoti su kitų šalių biodyzelino gamintojais, kurie negalėjo naudotis mažesnių žaliavų kainų pranašumais. Dėl mažesnių sąnaudų buvo gaunamos didesnės pajamos, o jas buvo galima paversti papildomu pelnu arba naudotis jomis siekiant mažinti kainą, arba ir viena, ir kita. Argentinos biodyzelino pramonė daugiausia dėmesio tebeskiria eksporto rinkoms, pirmiausia – Sąjungos rinkai.

| (211) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė nesutiko su Komisijos nustatytu faktu, kad Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinys priskiriamas prie GATT 1994 XIV straipsnyje ir SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte nurodytos bet kokios formos paramos pajamoms arba kainoms palaikyti, dėl kurios didėja biodyzelino eksportas. |
| --- | --- |

(211)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė nesutiko su Komisijos nustatytu faktu, kad Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinys priskiriamas prie GATT 1994 XIV straipsnyje ir SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte nurodytos bet kokios formos paramos pajamoms arba kainoms palaikyti, dėl kurios didėja biodyzelino eksportas.

bet kokios formos paramos pajamoms arba kainoms palaikyti

| (212) | Kadangi Argentinos Vyriausybė nepateikė daugiau šį tvirtinimą pagrindžiančių argumentų, Komisija jį atmetė. |
| --- | --- |

(212)

Kadangi Argentinos Vyriausybė nepateikė daugiau šį tvirtinimą pagrindžiančių argumentų, Komisija jį atmetė.

3.2.2.11.   Išvada

Išvada

| (213) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad Argentinos Vyriausybė tam tikru priemonių rinkiniu biodyzelino pramonei tiesiogiai arba netiesiogiai teikė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą paramą pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti. |
| --- | --- |

(213)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad Argentinos Vyriausybė tam tikru priemonių rinkiniu biodyzelino pramonei tiesiogiai arba netiesiogiai teikė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą paramą pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti.

3.2.2.12.   Nauda

Nauda

| (214) | Nustačiusi, kad priemonių rinkinys yra Argentinos Vyriausybės finansinis įnašas duodant privatiems subjektams pavedimą arba nurodymą ir (arba) parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti, remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, Komisija apskaičiavo subsidijavimo sumą, kaip gavėjui suteiktą naudą, kuri, kaip nustatyta, buvo suteikta per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(214)

Nustačiusi, kad priemonių rinkinys yra Argentinos Vyriausybės finansinis įnašas duodant privatiems subjektams pavedimą arba nurodymą ir (arba) parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti, remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, Komisija apskaičiavo subsidijavimo sumą, kaip gavėjui suteiktą naudą, kuri, kaip nustatyta, buvo suteikta per tiriamąjį laikotarpį.

| (215) | Kadangi daugumos Argentinos Vyriausybės priemonių tikslas buvo dirbtinai mažinti sojų vidaus rinkos kainą ir todėl didėjo Argentinos biodyzelino gamintojų pajamos, Komisija aiškinosi, ar Argentinos Vyriausybei teikiant paramą biodyzelino pramonei suteikta nauda, remdamasi skirtumu tarp vidaus biodyzelino gamintojų mokėtų kainų ir lyginamojo rodiklio, grindžiamo Argentinoje vyraujančiomis sojų rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(215)

Kadangi daugumos Argentinos Vyriausybės priemonių tikslas buvo dirbtinai mažinti sojų vidaus rinkos kainą ir todėl didėjo Argentinos biodyzelino gamintojų pajamos, Komisija aiškinosi, ar Argentinos Vyriausybei teikiant paramą biodyzelino pramonei suteikta nauda, remdamasi skirtumu tarp vidaus biodyzelino gamintojų mokėtų kainų ir lyginamojo rodiklio, grindžiamo Argentinoje vyraujančiomis sojų rinkos sąlygomis.

| (216) | Komisija darė prielaidą, kad dėl šio skirtumo Argentinos biodyzelino gamintojai gavo daugiau pelno ir todėl šis skirtumas prilygsta bent naudai, gautai Argentinos Vyriausybei teikiant paramą pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti. Šiuo lyginamuoju metodu taip pat užtikrinta, kad į skaičiavimus nebūtų du kartus įtrauktos kitos vykdant šį tyrimą kompensuotos subsidijos, kuriomis Argentinos biodyzelino gamintojams taip pat teikiama parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti. |
| --- | --- |

(216)

Komisija darė prielaidą, kad dėl šio skirtumo Argentinos biodyzelino gamintojai gavo daugiau pelno ir todėl šis skirtumas prilygsta bent naudai, gautai Argentinos Vyriausybei teikiant paramą pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti. Šiuo lyginamuoju metodu taip pat užtikrinta, kad į skaičiavimus nebūtų du kartus įtrauktos kitos vykdant šį tyrimą kompensuotos subsidijos, kuriomis Argentinos biodyzelino gamintojams taip pat teikiama parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti.

| (217) | Pirmiausia Komisija apskaičiavo vidutinę svertinę sojų pirkimo kainą, kurią tiriamuoju laikotarpiu mokėjo atrinkti Argentinos gamintojai. Šis svertinis vidurkis apskaičiuotas kas mėnesį, atsižvelgiant į kainas, už kurias sojų augintojai tiekė sojas Argentinos biodyzelino gamyklai. |
| --- | --- |

(217)

Pirmiausia Komisija apskaičiavo vidutinę svertinę sojų pirkimo kainą, kurią tiriamuoju laikotarpiu mokėjo atrinkti Argentinos gamintojai. Šis svertinis vidurkis apskaičiuotas kas mėnesį, atsižvelgiant į kainas, už kurias sojų augintojai tiekė sojas Argentinos biodyzelino gamyklai.

| (218) | Vidutinė pirkimo kaina buvo pagrįsta kainomis be PVM ir kiekiais, nurodytais sąskaitų faktūrų, kurias pateikė bendrovės ir kurios buvo patikrintos per tikrinamuosius vizitus, sąraše pagal atskirus sandorius. |
| --- | --- |

(218)

Vidutinė pirkimo kaina buvo pagrįsta kainomis be PVM ir kiekiais, nurodytais sąskaitų faktūrų, kurias pateikė bendrovės ir kurios buvo patikrintos per tikrinamuosius vizitus, sąraše pagal atskirus sandorius.

| (219) | Šią vidutinę kainą reikėjo palyginti su atitinkamu lyginamuoju rodikliu. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punktą atlygio tinkamumas nustatomas atsižvelgiant į valstybėje, kurioje tiekta aptariama prekė, t. y. Argentinoje, vyravusias rinkos sąlygas, įskaitant kainą, kokybę, galimybes gauti, paklausą, transportavimą ir kitas pirkimo sąlygas (96). Ši nuostata atitinka SKP sutarties 14 straipsnio d punktą, į kurį atsižvelgiant ji turėtų būti aiškinama ir taikoma. |
| --- | --- |

(219)

Šią vidutinę kainą reikėjo palyginti su atitinkamu lyginamuoju rodikliu. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punktą atlygio tinkamumas nustatomas atsižvelgiant į valstybėje, kurioje tiekta aptariama prekė, t. y. Argentinoje, vyravusias rinkos sąlygas, įskaitant kainą, kokybę, galimybes gauti, paklausą, transportavimą ir kitas pirkimo sąlygas (96). Ši nuostata atitinka SKP sutarties 14 straipsnio d punktą, į kurį atsižvelgiant ji turėtų būti aiškinama ir taikoma.

96

| (220) | Sojos yra biržos prekė. Į Argentiną importuotas sojas galima prilyginti vietoje auginamoms sojoms. Atrinkti eksportuojantys gamintojai visas sojas importavo remdamiesi CIF verte, todėl vidutiniškai kaina buvo vienoda, neatsižvelgiant į kilmę. Faktinės į smulkinimo fabrikus CIF sąlygomis tiektų produktų importo kainos buvo tokios pat kaip pasaulinė rinkos kaina, kotiruojama kaip Meksikos įlankos FOB. Nustatyta, kad vietoje užaugintos sojos pirktos įvairiomis tarptautinės prekybos sąlygomis. Vis dėlto didelė dauguma įsigytų vietoje išaugintų sojų buvo taip pat tiekta vidaus smulkinimo fabrikams. Importuotos sojos sudarė didelį atrinktų eksportuojančių gamintojų įsigytų sojų kiekį, t. y. 4,6 %. Jas įsigyjant buvo sudaryta šimtai sandorių. Nors atrinktų eksportuojančių gamintojų tiekėjai skyrėsi ir buvo iš kelių kaimyninių šalių, nustatyta, kad, kaip aprašyta 223 konstatuojamojoje dalyje, importo kaina buvo vidutiniškai vienoda. |
| --- | --- |

(220)

Sojos yra biržos prekė. Į Argentiną importuotas sojas galima prilyginti vietoje auginamoms sojoms. Atrinkti eksportuojantys gamintojai visas sojas importavo remdamiesi CIF verte, todėl vidutiniškai kaina buvo vienoda, neatsižvelgiant į kilmę. Faktinės į smulkinimo fabrikus CIF sąlygomis tiektų produktų importo kainos buvo tokios pat kaip pasaulinė rinkos kaina, kotiruojama kaip Meksikos įlankos FOB. Nustatyta, kad vietoje užaugintos sojos pirktos įvairiomis tarptautinės prekybos sąlygomis. Vis dėlto didelė dauguma įsigytų vietoje išaugintų sojų buvo taip pat tiekta vidaus smulkinimo fabrikams. Importuotos sojos sudarė didelį atrinktų eksportuojančių gamintojų įsigytų sojų kiekį, t. y. 4,6 %. Jas įsigyjant buvo sudaryta šimtai sandorių. Nors atrinktų eksportuojančių gamintojų tiekėjai skyrėsi ir buvo iš kelių kaimyninių šalių, nustatyta, kad, kaip aprašyta 223 konstatuojamojoje dalyje, importo kaina buvo vidutiniškai vienoda.

| (221) | Todėl Komisija nusprendė, kad faktinės už importuotas sojas atrinktų eksportuojančių gamintojų mokėtos kainos atitinka Argentinoje neiškraipytos rinkos sąlygas, įskaitant paprastai taikomus į galutinę kainą įtrauktus pristatymo mokesčius (97). |
| --- | --- |

(221)

Todėl Komisija nusprendė, kad faktinės už importuotas sojas atrinktų eksportuojančių gamintojų mokėtos kainos atitinka Argentinoje neiškraipytos rinkos sąlygas, įskaitant paprastai taikomus į galutinę kainą įtrauktus pristatymo mokesčius (97).

97

| (222) | Tai, kad šis atrinktų eksportuojančių gamintojų importas buvo naudojamas ne biodyzelinui, bet sojų aliejui gaminti, šios išvados nekeičia, nes biodyzelinui gaminti skirtų sojų paklausą tiriamuoju laikotarpiu visiškai patenkino sojų vidaus pasiūla. Taip pat nėra įvairių sojų kokybės skirtumų, dėl kurių importuotų sojų nebūtų galima naudoti biodyzelinui gaminti. Todėl Komisija nusprendė, kad šis įsigijimas yra tinkamas lyginamasis rodiklis. |
| --- | --- |

(222)

Tai, kad šis atrinktų eksportuojančių gamintojų importas buvo naudojamas ne biodyzelinui, bet sojų aliejui gaminti, šios išvados nekeičia, nes biodyzelinui gaminti skirtų sojų paklausą tiriamuoju laikotarpiu visiškai patenkino sojų vidaus pasiūla. Taip pat nėra įvairių sojų kokybės skirtumų, dėl kurių importuotų sojų nebūtų galima naudoti biodyzelinui gaminti. Todėl Komisija nusprendė, kad šis įsigijimas yra tinkamas lyginamasis rodiklis.

| (223) | Tuo remdamasi Komisija taikė faktinę kainą, už kurią atrinkti eksportuojantys gamintojai – vien iš kaimyninių šalių – importavo sojas į Argentiną, neiškraipytoms šių produktų Argentinos vidaus rinkos kainoms artimiausiu pakaitiniu kintamuoju. Iš tikrųjų šios kainos buvo tokio pat lygio kaip pasaulinės rinkos kainos ir tiriamuoju laikotarpiu siekė vidutiniškai 6 043 ARS už metrinę toną. |
| --- | --- |

(223)

Tuo remdamasi Komisija taikė faktinę kainą, už kurią atrinkti eksportuojantys gamintojai – vien iš kaimyninių šalių – importavo sojas į Argentiną, neiškraipytoms šių produktų Argentinos vidaus rinkos kainoms artimiausiu pakaitiniu kintamuoju. Iš tikrųjų šios kainos buvo tokio pat lygio kaip pasaulinės rinkos kainos ir tiriamuoju laikotarpiu siekė vidutiniškai 6 043 ARS už metrinę toną.

| (224) | Paskui Komisija lygino mėnesinę Argentinos gamintojų už vietoje išaugintas sojas mokėtą kainą su vidutine svertine faktine sojų importo kaina. Visas šis importas vykdytas pagal laikinojo importo sistemą ir jam nebuvo taikyti importo muitai, todėl faktinė atrinktų eksportuojančių gamintojų mokėta kaina laikoma tinkama vyraujančiomis Argentinos rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(224)

Paskui Komisija lygino mėnesinę Argentinos gamintojų už vietoje išaugintas sojas mokėtą kainą su vidutine svertine faktine sojų importo kaina. Visas šis importas vykdytas pagal laikinojo importo sistemą ir jam nebuvo taikyti importo muitai, todėl faktinė atrinktų eksportuojančių gamintojų mokėta kaina laikoma tinkama vyraujančiomis Argentinos rinkos sąlygomis.

| (225) | Bendra skirtumo suma atitinka sutaupytas lėšas, kurias gavo Argentinos biodyzelino gamintojai, pirkę sojas iškraipytoje Argentinos rinkoje, palyginti su kaina, kurią jie būtų mokėję, jei šių iškraipymų nebūtų buvę. Galiausiai ši bendra suma atitinka naudą, kurią tiriamuoju laikotarpiu Argentinos Vyriausybė suteikė Argentinos gamintojams. |
| --- | --- |

(225)

Bendra skirtumo suma atitinka sutaupytas lėšas, kurias gavo Argentinos biodyzelino gamintojai, pirkę sojas iškraipytoje Argentinos rinkoje, palyginti su kaina, kurią jie būtų mokėję, jei šių iškraipymų nebūtų buvę. Galiausiai ši bendra suma atitinka naudą, kurią tiriamuoju laikotarpiu Argentinos Vyriausybė suteikė Argentinos gamintojams.

| (226) | Remdamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, Komisija šias subsidijos sumas kaip atitinkamą vardiklį paskirstė visai sojomis grindžiamos atrinktų eksportuojančių gamintojų produkcijos apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes, teikiant šią subsidiją, nauda suteikta ne tik nagrinėjamam produktui arba eksportui skirtai produkcijai, bet visai sojomis grindžiamų produktų gamybai. |
| --- | --- |

(226)

Remdamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, Komisija šias subsidijos sumas kaip atitinkamą vardiklį paskirstė visai sojomis grindžiamos atrinktų eksportuojančių gamintojų produkcijos apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes, teikiant šią subsidiją, nauda suteikta ne tik nagrinėjamam produktui arba eksportui skirtai produkcijai, bet visai sojomis grindžiamų produktų gamybai.

| (227) | Laikotarpiui po tiriamojo laikotarpio Argentinos Vyriausybė priėmė Dekretą 1343/2016 (98), kuriuo nustatomas sojų ir sojų aliejaus eksporto mokesčio tarifas. Šis tarifas nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2019 m. gruodžio 31 d. kas mėnesį bus mažinamas 0,5 %. Todėl 2019 m. pabaigoje sojų eksporto mokestis bus sumažintas iki 18 %. |
| --- | --- |

(227)

Laikotarpiui po tiriamojo laikotarpio Argentinos Vyriausybė priėmė Dekretą 1343/2016 (98), kuriuo nustatomas sojų ir sojų aliejaus eksporto mokesčio tarifas. Šis tarifas nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2019 m. gruodžio 31 d. kas mėnesį bus mažinamas 0,5 %. Todėl 2019 m. pabaigoje sojų eksporto mokestis bus sumažintas iki 18 %.

98

| (228) | 2018 m. rugsėjo 3 d. Argentinos Vyriausybė priėmė Dekretą 793/2018 (99), kuriuo nuo tos dienos nustatytas 18 % sojų eksporto mokesčio tarifas, bet įgyvendinamas papildomas 4 ARS eksporto mokestis vienam eksporto USD, o mokestis apskaičiuojamas remiantis eksportuotų sojų FOB verte, išreikšta USD. Iš to matyti, kad Argentinos Vyriausybė gali bet kada nuspręsti pakeisti eksporto mokesčio dydį. |
| --- | --- |

(228)

2018 m. rugsėjo 3 d. Argentinos Vyriausybė priėmė Dekretą 793/2018 (99), kuriuo nuo tos dienos nustatytas 18 % sojų eksporto mokesčio tarifas, bet įgyvendinamas papildomas 4 ARS eksporto mokestis vienam eksporto USD, o mokestis apskaičiuojamas remiantis eksportuotų sojų FOB verte, išreikšta USD. Iš to matyti, kad Argentinos Vyriausybė gali bet kada nuspręsti pakeisti eksporto mokesčio dydį.

99

| (229) | Įvykiai po 2018 m. rugsėjo mėn. Komisijos sprendimo nenustatyti laikinųjų priemonių dar kartą patvirtina, kad Argentinos Vyriausybė turi teisę reguliariai keisti eksporto mokesčių sistemą. Pirmiausia rugsėjo mėn. dekretu nustatyta 12 % siekianti bendrojo eksporto mokesčio riba jau buvo padidinta iki 33 % įstatymu, kuriuo patvirtinamas 2019 m. biudžetas, ir ši riba gali išlikti galioti iki 2020 m. pabaigos (100). |
| --- | --- |

(229)

Įvykiai po 2018 m. rugsėjo mėn. Komisijos sprendimo nenustatyti laikinųjų priemonių dar kartą patvirtina, kad Argentinos Vyriausybė turi teisę reguliariai keisti eksporto mokesčių sistemą. Pirmiausia rugsėjo mėn. dekretu nustatyta 12 % siekianti bendrojo eksporto mokesčio riba jau buvo padidinta iki 33 % įstatymu, kuriuo patvirtinamas 2019 m. biudžetas, ir ši riba gali išlikti galioti iki 2020 m. pabaigos (100).

100

| (230) | Todėl Komisija daro išvadą, kad pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje nurodyta nauda bus teikiama ir po tiriamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(230)

Todėl Komisija daro išvadą, kad pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje nurodyta nauda bus teikiama ir po tiriamojo laikotarpio.

| (231) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO tvirtino, kad lyginamasis importuotų sojų rodiklis neatitinka Argentinoje esančių rinkos sąlygų. |
| --- | --- |

(231)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO tvirtino, kad lyginamasis importuotų sojų rodiklis neatitinka Argentinoje esančių rinkos sąlygų.

| (232) | Argentinos Vyriausybės teiginys, kad importo kaina atitinka alternatyvios rinkos lyginamąjį rodiklį, rodo, kad neteisingai aiškinami faktai. Iš tikrųjų Komisija kaip lyginamąjį rodiklį taikė atrinktų eksportuojančių gamintojų iš tikrųjų mokėtą sojų importo kainą. Šią kainą Komisija laikė tinkamu lyginamuoju rodikliu konkrečiai dėl to, kad ši kaina atitiko Argentinos Vyriausybės priemonių nepaveiktas rinkos sąlygas Argentinoje (tai patikrinta šias importo kainas palyginus su tarptautinėmis kainomis). Komisija laikė CIF importo kainą tinkama, nes ji atitiko kainą uoste veikiančiame smulkinimo fabrike. |
| --- | --- |

(232)

Argentinos Vyriausybės teiginys, kad importo kaina atitinka alternatyvios rinkos lyginamąjį rodiklį, rodo, kad neteisingai aiškinami faktai. Iš tikrųjų Komisija kaip lyginamąjį rodiklį taikė atrinktų eksportuojančių gamintojų iš tikrųjų mokėtą sojų importo kainą. Šią kainą Komisija laikė tinkamu lyginamuoju rodikliu konkrečiai dėl to, kad ši kaina atitiko Argentinos Vyriausybės priemonių nepaveiktas rinkos sąlygas Argentinoje (tai patikrinta šias importo kainas palyginus su tarptautinėmis kainomis). Komisija laikė CIF importo kainą tinkama, nes ji atitiko kainą uoste veikiančiame smulkinimo fabrike.

| (233) | Komisija pripažino tai, kad lyginamasis rodiklis turėtų būti toks, kuriuo būtų atsižvelgiama į bet kokį konkurencinį vyraujančios šalies pranašumą. Tačiau nei Argentinos Vyriausybė, nei CARBIO nepagrindė teiginio, kad pasirinktas su šalimi susijęs lyginamasis rodiklis neatitinka Argentinoje vyraujančių rinkos sąlygų, ir nepateikė jį pagrindžiančių įrodymų. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(233)

Komisija pripažino tai, kad lyginamasis rodiklis turėtų būti toks, kuriuo būtų atsižvelgiama į bet kokį konkurencinį vyraujančios šalies pranašumą. Tačiau nei Argentinos Vyriausybė, nei CARBIO nepagrindė teiginio, kad pasirinktas su šalimi susijęs lyginamasis rodiklis neatitinka Argentinoje vyraujančių rinkos sąlygų, ir nepateikė jį pagrindžiančių įrodymų. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

| (234) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO nesutiko su tuo, kad už importuotas sojas mokėta kaina yra tinkamas lyginamasis rodiklis, nes ši kaina neatitiko rinkos sąlygų Argentinoje. |
| --- | --- |

(234)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO nesutiko su tuo, kad už importuotas sojas mokėta kaina yra tinkamas lyginamasis rodiklis, nes ši kaina neatitiko rinkos sąlygų Argentinoje.

| (235) | Komisija 220 ir 232–233 konstatuojamosiose dalyse išsamiai paaiškino, kodėl importuotas sojas laikė tipiškomis ir įsigytomis remiantis Argentinoje vyraujančiomis rinkos sąlygomis. Kadangi Argentinos Vyriausybė arba CARBIO nepateikė jų nesutikimą su šia išvada pagrindžiančių įrodymų, Komisija tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(235)

Komisija 220 ir 232–233 konstatuojamosiose dalyse išsamiai paaiškino, kodėl importuotas sojas laikė tipiškomis ir įsigytomis remiantis Argentinoje vyraujančiomis rinkos sąlygomis. Kadangi Argentinos Vyriausybė arba CARBIO nepateikė jų nesutikimą su šia išvada pagrindžiančių įrodymų, Komisija tvirtinimą atmetė.

| (236) | Po informacinio dokumento atskleidimo atrinkti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad lyginamoji kaina, kuri yra grindžiama tos pačios biržos prekės kaina visai kitokiame regione, yra nepatikima. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai sojas importavo tik iš kaimyninių šalių. Todėl šie duomenys buvo neiškraipytai kainai Argentinoje, nesant Argentinos Vyriausybės paramos, artimiausias ir patikimiausias pakaitinis kintamasis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(236)

Po informacinio dokumento atskleidimo atrinkti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad lyginamoji kaina, kuri yra grindžiama tos pačios biržos prekės kaina visai kitokiame regione, yra nepatikima. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai sojas importavo tik iš kaimyninių šalių. Todėl šie duomenys buvo neiškraipytai kainai Argentinoje, nesant Argentinos Vyriausybės paramos, artimiausias ir patikimiausias pakaitinis kintamasis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (237) | Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO taip pat tvirtino, kad, sojų eksporto mokestį sumažinus nuo 30 % iki 18 %, naudos nebėra. |
| --- | --- |

(237)

Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO taip pat tvirtino, kad, sojų eksporto mokestį sumažinus nuo 30 % iki 18 %, naudos nebėra.

| (238) | Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad CARBIO neteisingai supranta eksporto mokesčio dydį. Dekretu 793/2018 nustatytas 18 % eksporto mokesčio dydis, bet taip pat įgyvendintas papildomas 12 % eksporto mokestis, taikant 4 ARS mokesčio ribą vienam eksporto USD. Faktiškai tai reiškia, kad buvo nustatytas apie 28 % eksporto mokestis, palyginti su tiriamuoju laikotarpiu taikytu 30 % eksporto mokesčiu. |
| --- | --- |

(238)

Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad CARBIO neteisingai supranta eksporto mokesčio dydį. Dekretu 793/2018 nustatytas 18 % eksporto mokesčio dydis, bet taip pat įgyvendintas papildomas 12 % eksporto mokestis, taikant 4 ARS mokesčio ribą vienam eksporto USD. Faktiškai tai reiškia, kad buvo nustatytas apie 28 % eksporto mokestis, palyginti su tiriamuoju laikotarpiu taikytu 30 % eksporto mokesčiu.

| (239) | Komisija pastebėjo, kad šis pokytis įvyko po subsidijavimo tiriamojo laikotarpio. Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 1 dalį į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, paprastai neatsižvelgiama. CARBIO nenurodė svarbių priežasčių, dėl kurių į šią informaciją turėtų būti atsižvelgiama. |
| --- | --- |

(239)

Komisija pastebėjo, kad šis pokytis įvyko po subsidijavimo tiriamojo laikotarpio. Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 1 dalį į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, paprastai neatsižvelgiama. CARBIO nenurodė svarbių priežasčių, dėl kurių į šią informaciją turėtų būti atsižvelgiama.

| (240) | CARBIO taip pat nepateikė įrodymų, kurie pagrįstų jos tvirtinimą, kad įtarimas dėl subsidijos arba naudos dėl sojoms taikomos eksporto mokesčio nebėra pagrįstas. Komisija padarė išvadą, kad nedidelis sojoms taikomos eksporto mokesčio sumažėjimas maždaug 2 % neįrodo, kad subsidijomis naudos susijusiems eksportuotojams nebeteikiama. Komisija nusprendė, kad bet koks tolesnio sojoms taikomo eksporto mokesčio mažinimas arba panaikinimas turėtų būti tiriamas ne per dabartinį tyrimą, bet atliekant peržiūrą. |
| --- | --- |

(240)

CARBIO taip pat nepateikė įrodymų, kurie pagrįstų jos tvirtinimą, kad įtarimas dėl subsidijos arba naudos dėl sojoms taikomos eksporto mokesčio nebėra pagrįstas. Komisija padarė išvadą, kad nedidelis sojoms taikomos eksporto mokesčio sumažėjimas maždaug 2 % neįrodo, kad subsidijomis naudos susijusiems eksportuotojams nebeteikiama. Komisija nusprendė, kad bet koks tolesnio sojoms taikomo eksporto mokesčio mažinimas arba panaikinimas turėtų būti tiriamas ne per dabartinį tyrimą, bet atliekant peržiūrą.

| (241) | Be to, CARBIO tvirtino, kad bet kokia tariama Argentinos gamintojams suteikta nauda, padidėjus sojoms taikomam mokesčiui, būtų kompensuota padidėjus tiesioginiam biodyzelinui taikomam eksporto mokesčiui, todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą turėtų būti atimama iš visos apskaičiuotos subsidijos sumos. |
| --- | --- |

(241)

Be to, CARBIO tvirtino, kad bet kokia tariama Argentinos gamintojams suteikta nauda, padidėjus sojoms taikomam mokesčiui, būtų kompensuota padidėjus tiesioginiam biodyzelinui taikomam eksporto mokesčiui, todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą turėtų būti atimama iš visos apskaičiuotos subsidijos sumos.

| (242) | CARBIO nepateikė pagrindimo, kad į Sąjungą eksportuotam biodyzelinui taikytas eksporto mokestis buvo konkrečiai skirtas subsidijai kompensuoti, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punkte. CARBIO taip pat neįrodė, kaip faktinis biodyzelinui taikomas eksporto mokestis kompensuoja Argentinos Vyriausybės priemonėmis, įskaitant eksporto mokestį sojoms, teiktą paramą. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(242)

CARBIO nepateikė pagrindimo, kad į Sąjungą eksportuotam biodyzelinui taikytas eksporto mokestis buvo konkrečiai skirtas subsidijai kompensuoti, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punkte. CARBIO taip pat neįrodė, kaip faktinis biodyzelinui taikomas eksporto mokestis kompensuoja Argentinos Vyriausybės priemonėmis, įskaitant eksporto mokestį sojoms, teiktą paramą. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

| (243) | CARBIO pateikė daugiau konkrečių pastabų dėl eksporto mokesčių sistemos pokyčių po tiriamojo laikotarpio pabaigos, įskaitant biodyzelinui taikyto eksporto mokesčio didėjimą ir sojoms taikyto eksporto mokesčio pokyčius. Komisija atmetė tvirtinimą, kad šie pokyčiai yra svarbūs Komisijos išvadoms. |
| --- | --- |

(243)

CARBIO pateikė daugiau konkrečių pastabų dėl eksporto mokesčių sistemos pokyčių po tiriamojo laikotarpio pabaigos, įskaitant biodyzelinui taikyto eksporto mokesčio didėjimą ir sojoms taikyto eksporto mokesčio pokyčius. Komisija atmetė tvirtinimą, kad šie pokyčiai yra svarbūs Komisijos išvadoms.

| (244) | Pirma, po tiriamojo laikotarpio pabaigos biodyzelinui nustatytas eksporto mokestis nedarė akivaizdaus poveikio biodyzelino gamintojams suteiktos sojų tiekimu už mažesnį nei tinkamas atlygį grindžiamos naudos dydžiui. |
| --- | --- |

(244)

Pirma, po tiriamojo laikotarpio pabaigos biodyzelinui nustatytas eksporto mokestis nedarė akivaizdaus poveikio biodyzelino gamintojams suteiktos sojų tiekimu už mažesnį nei tinkamas atlygį grindžiamos naudos dydžiui.

| (245) | Antra, eksporto mokestis sojoms tebetaikomas; be to, nepateikta įrodymų, kad po tiriamojo laikotarpio sojų kaina Argentinoje būtų padidėjusi ir todėl teoriškai būtų sumažėjęs naudos dydis. |
| --- | --- |

(245)

Antra, eksporto mokestis sojoms tebetaikomas; be to, nepateikta įrodymų, kad po tiriamojo laikotarpio sojų kaina Argentinoje būtų padidėjusi ir todėl teoriškai būtų sumažėjęs naudos dydis.

| (246) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė pabrėžė, kad Biudžeto įstatymo 81 straipsniu rugsėjo mėn. Dekretu 783/2018 nustatyta bendrojo eksporto mokesčio riba nepadidinama iki 33 %, nes 83 straipsnyje nustatyta, kad ribinė eksporto mokesčio norma sudaro 30 % apmokestinamosios vertės arba oficialios FOB kainos. |
| --- | --- |

(246)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė pabrėžė, kad Biudžeto įstatymo 81 straipsniu rugsėjo mėn. Dekretu 783/2018 nustatyta bendrojo eksporto mokesčio riba nepadidinama iki 33 %, nes 83 straipsnyje nustatyta, kad ribinė eksporto mokesčio norma sudaro 30 % apmokestinamosios vertės arba oficialios FOB kainos.

rugsėjo mėn. Dekretu 783/2018 nustatyta bendrojo eksporto mokesčio riba

| (247) | NET jei eksporto mokestis buvo apribotas 30 %, Komisijos išvada, kad pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje nurodyta nauda bus teikiama ir po tiriamojo laikotarpio, tebegalioja. |
| --- | --- |

(247)

NET jei eksporto mokestis buvo apribotas 30 %, Komisijos išvada, kad pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje nurodyta nauda bus teikiama ir po tiriamojo laikotarpio, tebegalioja.

| (248) | Po informacinio dokumento atskleidimo atrinkti eksportuojantys gamintojai pateikė pastabų dėl tiekiant sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį suteiktos naudos apskaičiavimo. Šios pastabos buvo susijusios su konkrečiomis bendrovėmis ir jose daugiausia buvo nurodytos korektūros klaidos arba reikalauta tolesnių patikslinimų. |
| --- | --- |

(248)

Po informacinio dokumento atskleidimo atrinkti eksportuojantys gamintojai pateikė pastabų dėl tiekiant sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį suteiktos naudos apskaičiavimo. Šios pastabos buvo susijusios su konkrečiomis bendrovėmis ir jose daugiausia buvo nurodytos korektūros klaidos arba reikalauta tolesnių patikslinimų.

| (249) | Rastos korektūros klaidos buvo ištaisytos, pvz., siekiant užtikrinti kainos už vieną pirktą kilogramą tikslumą, buvo įtraukti nulinio kiekio sandoriai. Vis dėlto bendrovių prašymai pakeisti patikrintus duomenis, atlikus jų patikrinimą vietoje, buvo atmesti, nes Komisija negalėjo patvirtinti naujų nepatikrintų duomenų tikslumo. |
| --- | --- |

(249)

Rastos korektūros klaidos buvo ištaisytos, pvz., siekiant užtikrinti kainos už vieną pirktą kilogramą tikslumą, buvo įtraukti nulinio kiekio sandoriai. Vis dėlto bendrovių prašymai pakeisti patikrintus duomenis, atlikus jų patikrinimą vietoje, buvo atmesti, nes Komisija negalėjo patvirtinti naujų nepatikrintų duomenų tikslumo.

| (250) | Po galutinio faktų atskleidimo du eksportuojantys gamintojai, kurie prašė pakeisti patikrintus duomenis, vėl pateikė tą patį tvirtinimą, bet jis vėl buvo atmestas dėl tų pačių priežasčių kaip anksčiau. |
| --- | --- |

(250)

Po galutinio faktų atskleidimo du eksportuojantys gamintojai, kurie prašė pakeisti patikrintus duomenis, vėl pateikė tą patį tvirtinimą, bet jis vėl buvo atmestas dėl tų pačių priežasčių kaip anksčiau.

| (251) | Per klausymą po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad apskaičiuodama naudą Komisija, apskaičiuodama pirkimo kainą Argentinoje, turėtų neatsižvelgti į sojas, kurios buvo pirktos iš susijusių bendrovių. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu sojas Argentinoje pirko tiek iš susijusių, tiek iš nesusijusių tiekėjų, bet kainos buvo tos pačios. Tai aiškiai rodo, kad iš susijusių tiekėjų pirkta įprastomis rinkos sąlygomis. Todėl Komisija nematė priežasties neįtraukti šių sandorių apskaičiuojant biodyzelino gamintojui suteiktos naudos, apskaičiuotos remiantis mėnesiniu vidutiniu kiekiu vienam įsigytų sojų kilogramui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(251)

Per klausymą po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad apskaičiuodama naudą Komisija, apskaičiuodama pirkimo kainą Argentinoje, turėtų neatsižvelgti į sojas, kurios buvo pirktos iš susijusių bendrovių. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu sojas Argentinoje pirko tiek iš susijusių, tiek iš nesusijusių tiekėjų, bet kainos buvo tos pačios. Tai aiškiai rodo, kad iš susijusių tiekėjų pirkta įprastomis rinkos sąlygomis. Todėl Komisija nematė priežasties neįtraukti šių sandorių apskaičiuojant biodyzelino gamintojui suteiktos naudos, apskaičiuotos remiantis mėnesiniu vidutiniu kiekiu vienam įsigytų sojų kilogramui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

3.2.2.13.   Konkretumas

Konkretumas

| (252) | Argentinos Vyriausybės priemonių rinkiniu siekta suteikti naudos tam tikriems pramonės sektoriams, įskaitant vidaus biodyzelino pramonę. Iš tikrųjų, net jei su sojomis susiję iškraipymai taip pat naudingi kitiems nei biodyzelinas tolesnės gamybos grandies produktams, naudą gali gauti tik tam tikri sojų vertės grandinės Argentinos pramonės sektoriai. Be to, nors įvairiomis priemonėmis biodyzelinui teikiama Argentinos Vyriausybės parama teikiama ir kitam biokurui, šios priemonės taikomos tik tam tikrai įmonių arba pramonės sektorių grupei. Todėl jos yra konkrečios pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(252)

Argentinos Vyriausybės priemonių rinkiniu siekta suteikti naudos tam tikriems pramonės sektoriams, įskaitant vidaus biodyzelino pramonę. Iš tikrųjų, net jei su sojomis susiję iškraipymai taip pat naudingi kitiems nei biodyzelinas tolesnės gamybos grandies produktams, naudą gali gauti tik tam tikri sojų vertės grandinės Argentinos pramonės sektoriai. Be to, nors įvairiomis priemonėmis biodyzelinui teikiama Argentinos Vyriausybės parama teikiama ir kitam biokurui, šios priemonės taikomos tik tam tikrai įmonių arba pramonės sektorių grupei. Todėl jos yra konkrečios pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą.

| (253) | Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad priemonės taikomos ne tik biodyzelino pramonei, todėl nėra skirtos konkrečiai jai. Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO šį tvirtinimą pakartojo, bet naujų įrodymų nepateikė. Komisija nusprendė, kad dėl tiektai prekei – sojoms – būdingų savybių šią prekę gali naudoti tik tam tikros įmonės (101). Todėl Komisija atmetė CARBIO tvirtinimą, kad subsidija nėra konkrečiai skirta biodyzelino pramonei. |
| --- | --- |

(253)

Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad priemonės taikomos ne tik biodyzelino pramonei, todėl nėra skirtos konkrečiai jai. Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO šį tvirtinimą pakartojo, bet naujų įrodymų nepateikė. Komisija nusprendė, kad dėl tiektai prekei – sojoms – būdingų savybių šią prekę gali naudoti tik tam tikros įmonės (101). Todėl Komisija atmetė CARBIO tvirtinimą, kad subsidija nėra konkrečiai skirta biodyzelino pramonei.

101

3.2.3.   Išvada

Išvada

| (254) | Komisija padarė išvadą, kad Argentinos Vyriausybės priemonių rinkiniu, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, teikta parama biodyzelino pramonei. Argentinos Vyriausybė gavėjams teikė konkrečią naudą, todėl ji prilygsta kompensuotinai subsidijai. |
| --- | --- |

(254)

Komisija padarė išvadą, kad Argentinos Vyriausybės priemonių rinkiniu, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, teikta parama biodyzelino pramonei. Argentinos Vyriausybė gavėjams teikė konkrečią naudą, todėl ji prilygsta kompensuotinai subsidijai.

| (255) | Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad, darydama išvadą dėl finansinio įnašo ir arba paramos pajamoms ir kainoms palaikyti, Komisija rėmėsi tik sojoms taikytu eksporto mokesčiu. |
| --- | --- |

(255)

Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad, darydama išvadą dėl finansinio įnašo ir arba paramos pajamoms ir kainoms palaikyti, Komisija rėmėsi tik sojoms taikytu eksporto mokesčiu.

| (256) | Komisija su tuo nesutiko. Nuo tada, kai buvo inicijuotas šis tyrimas, Komisija nustatė, kad (be eksporto mokesčio sojoms) būta ir kitų Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių, kurios būtų tiriamos vertinant Argentinos Vyriausybės paramą biodyzelino pramonei (102). Kaip paaiškinta pirmiau, Komisija šį eksporto mokestį laikė viena iš priemonių Argentinos vidaus rinkoje tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį, o ši priemonė yra kompensuotina subsidija. Iš kitų Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių matyti, kad Argentinos Vyriausybė nurodė sojų augintojams parduoti savo sojas biodyzelino pramonei už dirbtinai mažą kainą, todėl Argentinos Vyriausybė turėjo aiškų ketinimą remti vidaus biodyzelino pramonę. |
| --- | --- |

(256)

Komisija su tuo nesutiko. Nuo tada, kai buvo inicijuotas šis tyrimas, Komisija nustatė, kad (be eksporto mokesčio sojoms) būta ir kitų Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių, kurios būtų tiriamos vertinant Argentinos Vyriausybės paramą biodyzelino pramonei (102). Kaip paaiškinta pirmiau, Komisija šį eksporto mokestį laikė viena iš priemonių Argentinos vidaus rinkoje tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį, o ši priemonė yra kompensuotina subsidija. Iš kitų Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių matyti, kad Argentinos Vyriausybė nurodė sojų augintojams parduoti savo sojas biodyzelino pramonei už dirbtinai mažą kainą, todėl Argentinos Vyriausybė turėjo aiškų ketinimą remti vidaus biodyzelino pramonę.

102

| (257) | Nors Komisija nustatė, kad kai kurios kitos tariamos skunde nurodytos subsidijos tiriamuoju laikotarpiu nebuvo kompensuojamoji subsidija (pirmiausia biodyzelino tiekimo susitarimas arba tam tikri atleidimai nuo mokesčių), jos sudarė neatsiejamą priemonių, kuriomis siekta remti biodyzelino pramonę, rinkinio dalį ir sustiprino prielaidą, kad biodyzelino pramonei teikta parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti. Kitaip tariant, tai, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai kai kuriomis subsidijomis nesinaudojo, nepaneigia to, kad būta Argentinos Vyriausybės priemonių, kuriomis siekta remti vidaus biodyzelino pramonę, rinkinio. |
| --- | --- |

(257)

Nors Komisija nustatė, kad kai kurios kitos tariamos skunde nurodytos subsidijos tiriamuoju laikotarpiu nebuvo kompensuojamoji subsidija (pirmiausia biodyzelino tiekimo susitarimas arba tam tikri atleidimai nuo mokesčių), jos sudarė neatsiejamą priemonių, kuriomis siekta remti biodyzelino pramonę, rinkinio dalį ir sustiprino prielaidą, kad biodyzelino pramonei teikta parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti. Kitaip tariant, tai, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai kai kuriomis subsidijomis nesinaudojo, nepaneigia to, kad būta Argentinos Vyriausybės priemonių, kuriomis siekta remti vidaus biodyzelino pramonę, rinkinio.

| (258) | Kad galėtų patvirtinti nustatytus faktus, Komisija nagrinėjo visus per šį tyrimą turimus įrodymus. Kaip pripažino Apeliacinis komitetas byloje US - Countervailing Duty Investigation on DRAMS, remiantis pavieniais netiesioginiais įrodymais pavedimo arba nurodymo nustatyti tikriausiai nepavyks; pavienių įrodymų svarba gali paaiškėti tik vertinant juos kartu su kitais įrodymais (103). |
| --- | --- |

(258)

Kad galėtų patvirtinti nustatytus faktus, Komisija nagrinėjo visus per šį tyrimą turimus įrodymus. Kaip pripažino Apeliacinis komitetas byloje US - Countervailing Duty Investigation on DRAMS, remiantis pavieniais netiesioginiais įrodymais pavedimo arba nurodymo nustatyti tikriausiai nepavyks; pavienių įrodymų svarba gali paaiškėti tik vertinant juos kartu su kitais įrodymais (103).

US - Countervailing Duty Investigation on DRAMS

remiantis pavieniais netiesioginiais įrodymais pavedimo arba nurodymo nustatyti tikriausiai nepavyks; pavienių įrodymų svarba gali paaiškėti tik vertinant juos kartu su kitais įrodymais

103

| (259) | Todėl Komisija vertino ne tik eksporto mokestį sojoms, bet ir biodyzelino pramonei remti skirtų Argentinos Vyriausybės priemonių rinkinį ir per šį vertinimo procesą surinkusi visus – tiesioginius ir netiesioginius – įrodymus Komisija nustatė, kad, remiantis visais įrodymais, privatiems subjektams buvo duotas pavedimas arba nurodymas ir (arba) teikta parama pajamoms/kainoms palaikyti. |
| --- | --- |

(259)

Todėl Komisija vertino ne tik eksporto mokestį sojoms, bet ir biodyzelino pramonei remti skirtų Argentinos Vyriausybės priemonių rinkinį ir per šį vertinimo procesą surinkusi visus – tiesioginius ir netiesioginius – įrodymus Komisija nustatė, kad, remiantis visais įrodymais, privatiems subjektams buvo duotas pavedimas arba nurodymas ir (arba) teikta parama pajamoms/kainoms palaikyti.

3.2.4.   Subsidijos sumos skaičiavimas

Subsidijos sumos skaičiavimas

| (260) | Nustatyta ši su šiuo priemonių rinkiniu susijusi šio tiriamojo laikotarpio atrinktų gaminančių eksportuotojų subsidijos norma:

  3 lentelė


  Argentinos Vyriausybės parama biodyzelino pramonei







  Bendrovė arba grupė | Subsidijų norma |
| --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 26,14 % |
| Group Renova | 25,05 % |
| Group T6 | 33,15 % |

(260)

Nustatyta ši su šiuo priemonių rinkiniu susijusi šio tiriamojo laikotarpio atrinktų gaminančių eksportuotojų subsidijos norma:

3 lentelė

3 lentelė

Argentinos Vyriausybės parama biodyzelino pramonei

Argentinos Vyriausybės parama biodyzelino pramonei

Bendrovė arba grupė

Subsidijų norma

LDC Argentina SA

26,14 %

Group Renova

25,05 %

Group T6

33,15 %

3.3.   Vyriausybės įgaliojimas pirkti vidaus biodyzeliną už didesnį nei tinkamas atlygį ir (arba) parama pajamoms arba kainoms palaikyti (biodyzelino tiekimo susitarimas)

Vyriausybės įgaliojimas pirkti vidaus biodyzeliną už didesnį nei tinkamas atlygį ir (arba) parama pajamoms arba kainoms palaikyti (biodyzelino tiekimo susitarimas)

3.3.1.   Įvadas

Įvadas

| (261) | Skundo pateikėjas tvirtina, kad Argentinos Vyriausybė pagal 2006 m. Biokuro įstatymo (2006 m. Įstatymo Nr. 26.093) (104) II skyrių su Argentinos biodyzelino gamintojais sudarė biodyzelino tiekimo susitarimus (toliau – susitarimai). Šie susitarimai sudaryti siekiant aprūpinti vidaus rinką biodyzelinu, atsižvelgiant į tuo laikotarpiu nuo 2010 m. galiojusį maišymo įgaliojimą. Pagal šį įgaliojimą reikalaujama, kad maišančiosios bendrovės pirktų biodyzeliną ir, prieš jį parduodamos, maišytų jį su mineraliniu dyzelinu. |
| --- | --- |

(261)

Skundo pateikėjas tvirtina, kad Argentinos Vyriausybė pagal 2006 m. Biokuro įstatymo (2006 m. Įstatymo Nr. 26.093) (104) II skyrių su Argentinos biodyzelino gamintojais sudarė biodyzelino tiekimo susitarimus (toliau – susitarimai). Šie susitarimai sudaryti siekiant aprūpinti vidaus rinką biodyzelinu, atsižvelgiant į tuo laikotarpiu nuo 2010 m. galiojusį maišymo įgaliojimą. Pagal šį įgaliojimą reikalaujama, kad maišančiosios bendrovės pirktų biodyzeliną ir, prieš jį parduodamos, maišytų jį su mineraliniu dyzelinu.

104

| (262) | Argentinos Vyriausybė nustatė individualias ir kolektyvines vidaus rinkos aprūpinimo biodyzelinu kvotas; skundo pateikėjas tvirtina, kad šių susitarimų šalys, be kita ko, yra atrinkti eksportuojantys gamintojai, pvz., LDC, Vicentin ir Renova. |
| --- | --- |

(262)

Argentinos Vyriausybė nustatė individualias ir kolektyvines vidaus rinkos aprūpinimo biodyzelinu kvotas; skundo pateikėjas tvirtina, kad šių susitarimų šalys, be kita ko, yra atrinkti eksportuojantys gamintojai, pvz., LDC, Vicentin ir Renova.

Vicentin

Renova

| (263) | Susitarimuose nustatyta, kad gamintojai, kuriems skirtos kvotos, privalo maišančiosioms bendrovėms tiekti biodyzeliną už Argentinos Vyriausybės nustatytą kainą, kuria sąmoningai užtikrinama, kad būtų padengtos gamintojų gamybos sąnaudos ir kad jie gautų pelno. |
| --- | --- |

(263)

Susitarimuose nustatyta, kad gamintojai, kuriems skirtos kvotos, privalo maišančiosioms bendrovėms tiekti biodyzeliną už Argentinos Vyriausybės nustatytą kainą, kuria sąmoningai užtikrinama, kad būtų padengtos gamintojų gamybos sąnaudos ir kad jie gautų pelno.

| (264) | Remdamasi tuo, kad buvo nustatyta dirbtinai didelė kaina ir kiekis, kurį gamintojai turėjo tiekti maišančiosioms bendrovėms, skundo pateikėjas tvirtina, kad tai yra kompensuojamoji subsidija. |
| --- | --- |

(264)

Remdamasi tuo, kad buvo nustatyta dirbtinai didelė kaina ir kiekis, kurį gamintojai turėjo tiekti maišančiosioms bendrovėms, skundo pateikėjas tvirtina, kad tai yra kompensuojamoji subsidija.

3.3.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

Atliekant tyrimą nustatyti faktai

| (265) | Per tyrimą Komisija nustatė, kad nuo 2015 m. kalendorinių metų biodyzelino tiekimo susitarimų pasirašyta nebuvo. Šis 2015 m. susitarimas pratęstas nebuvo ir nebegaliojo. |
| --- | --- |

(265)

Per tyrimą Komisija nustatė, kad nuo 2015 m. kalendorinių metų biodyzelino tiekimo susitarimų pasirašyta nebuvo. Šis 2015 m. susitarimas pratęstas nebuvo ir nebegaliojo.

| (266) | Vis dėlto pagal 2006 m. Įstatymą Nr. 26.093 Energetikos ir kalnakasybos ministerija, kaip galiojusios maišymo įgaliojimo sistemos įgyvendinimo užtikrinimo institucija, toliau skyrė kvotas ir nustatė kainas, už kurias maišančiosios bendrovės turi pirkti biodyzeliną. Tai de facto daryta nesudarius biodyzelino tiekimo susitarimo. |
| --- | --- |

(266)

Vis dėlto pagal 2006 m. Įstatymą Nr. 26.093 Energetikos ir kalnakasybos ministerija, kaip galiojusios maišymo įgaliojimo sistemos įgyvendinimo užtikrinimo institucija, toliau skyrė kvotas ir nustatė kainas, už kurias maišančiosios bendrovės turi pirkti biodyzeliną. Tai de facto daryta nesudarius biodyzelino tiekimo susitarimo.

de facto

| (267) | Tiriamuoju laikotarpiu Energetikos ir kalnakasybos ministerija, remdamasi apskaičiuota paklausa, Argentinos bendrovėms, kurių pajėgumai siekia iki 50 000 metrinių tonų biodyzelino per metus, skyrė kvotas. |
| --- | --- |

(267)

Tiriamuoju laikotarpiu Energetikos ir kalnakasybos ministerija, remdamasi apskaičiuota paklausa, Argentinos bendrovėms, kurių pajėgumai siekia iki 50 000 metrinių tonų biodyzelino per metus, skyrė kvotas.

| (268) | Tiriamuoju laikotarpiu kvotos nebuvo skirtos nė vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(268)

Tiriamuoju laikotarpiu kvotos nebuvo skirtos nė vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

3.3.3.   Išvada

Išvada

| (269) | Kadangi tiriamuoju laikotarpiu kvotos nebuvo skirtos nė vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų, nė vienas iš jų nepardavė biodyzelino vidaus rinkoje pagal tiriamuoju laikotarpiu galiojusią kvotų sistemą. Be to, tiriamuoju laikotarpiu eksportuojančių gamintojų atžvilgiu negaliojo jokių biodyzelino tiekimo susitarimų. Todėl atrinkti eksportuojantys gamintojai naudos iš kvotų sistemos tiriamuoju laikotarpiu negavo. |
| --- | --- |

(269)

Kadangi tiriamuoju laikotarpiu kvotos nebuvo skirtos nė vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų, nė vienas iš jų nepardavė biodyzelino vidaus rinkoje pagal tiriamuoju laikotarpiu galiojusią kvotų sistemą. Be to, tiriamuoju laikotarpiu eksportuojančių gamintojų atžvilgiu negaliojo jokių biodyzelino tiekimo susitarimų. Todėl atrinkti eksportuojantys gamintojai naudos iš kvotų sistemos tiriamuoju laikotarpiu negavo.

3.4.   Paskolų teikimas, eksporto finansavimas lengvatinėmis sąlygomis ir paskolų teikimas lengvatinėmis sąlygomis

Paskolų teikimas, eksporto finansavimas lengvatinėmis sąlygomis ir paskolų teikimas lengvatinėmis sąlygomis

3.4.1.   Įvadas

Įvadas

| (270) | Skundo pateikėjas tvirtino, kad Banco de la Nación Argentina (BNA) yra vienas iš didžiausių šalies bankų ir kad jis visiškai priklauso valstybei. Jis atkreipė dėmesį į tai, kad Argentinos Vyriausybė faktiškai kasdien valdo BNA naudodamasi savo galiomis paskirti visus valdybos narius. |
| --- | --- |

(270)

Skundo pateikėjas tvirtino, kad Banco de la Nación Argentina (BNA) yra vienas iš didžiausių šalies bankų ir kad jis visiškai priklauso valstybei. Jis atkreipė dėmesį į tai, kad Argentinos Vyriausybė faktiškai kasdien valdo BNA naudodamasi savo galiomis paskirti visus valdybos narius.

Banco de la Nación Argentina

| (271) | Skundo pateikėjas tvirtino, kad BNA skolina pinigų labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms investicijoms ir apyvartiniam kapitalui, o šios paskolos teikiamos taikant lengvatinius tarifus. |
| --- | --- |

(271)

Skundo pateikėjas tvirtino, kad BNA skolina pinigų labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms investicijoms ir apyvartiniam kapitalui, o šios paskolos teikiamos taikant lengvatinius tarifus.

3.4.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

Atliekant tyrimą nustatyti faktai

| (272) | Per tikrinamąjį vizitą Argentinos Vyriausybėje Komisija paprašė pateikti išsamią informaciją apie visas BNA ir kitų valstybinių bankų suteiktas paskolas, taip pat nurodyti paskolų teikimo sąlygas ir taikytas palūkanų normas. |
| --- | --- |

(272)

Per tikrinamąjį vizitą Argentinos Vyriausybėje Komisija paprašė pateikti išsamią informaciją apie visas BNA ir kitų valstybinių bankų suteiktas paskolas, taip pat nurodyti paskolų teikimo sąlygas ir taikytas palūkanų normas.

| (273) | Siekiant išsiaiškinti, ar paskolos teiktos lengvatinėmis sąlygomis, atrinktoms bendrovėms suteiktos paskolos buvo tiriamos ir lyginamos su privačių bankų teiktomis paskolomis. Tai tirta atsižvelgiant į palūkanų normas ir paskolų sąlygas. |
| --- | --- |

(273)

Siekiant išsiaiškinti, ar paskolos teiktos lengvatinėmis sąlygomis, atrinktoms bendrovėms suteiktos paskolos buvo tiriamos ir lyginamos su privačių bankų teiktomis paskolomis. Tai tirta atsižvelgiant į palūkanų normas ir paskolų sąlygas.

| (274) | Įrodymų, kad paskolos atrinktiems eksportuojantiems gamintojams tiriamuoju laikotarpiu teiktos lengvatinėmis sąlygomis, nerasta. |
| --- | --- |

(274)

Įrodymų, kad paskolos atrinktiems eksportuojantiems gamintojams tiriamuoju laikotarpiu teiktos lengvatinėmis sąlygomis, nerasta.

3.4.3.   Išvada

Išvada

| (275) | Komisija padarė išvadą, kad atrinktiems eksportuojantiems gamintojams tiriamuoju laikotarpiu paskolų lengvatinėmis sąlygomis neteikta. |
| --- | --- |

(275)

Komisija padarė išvadą, kad atrinktiems eksportuojantiems gamintojams tiriamuoju laikotarpiu paskolų lengvatinėmis sąlygomis neteikta.

3.5.   Vyriausybės negautos arba nesurinktos pajamos pagal 2006 m. Biokuro įstatymą

Vyriausybės negautos arba nesurinktos pajamos pagal 2006 m. Biokuro įstatymą

3.5.1.   Įvadas

Įvadas

| (276) | Skundo pateikėjas tvirtino, kad 2006 m. Biokuro įstatymo (105) 15 straipsnyje biokuro gamintojams nustatyta galimybė mažinti mokesčio bazę, nuo kurios apskaičiuojamas tariamas minimalus pajamų mokestis. Skundo pateikėjas taip pat tvirtino, kad pagal to paties įstatymo 15 straipsnio 1 dalį leidžiamas pagreitintas gamybos priemonių nusidėvėjimas. |
| --- | --- |

(276)

Skundo pateikėjas tvirtino, kad 2006 m. Biokuro įstatymo (105) 15 straipsnyje biokuro gamintojams nustatyta galimybė mažinti mokesčio bazę, nuo kurios apskaičiuojamas tariamas minimalus pajamų mokestis. Skundo pateikėjas taip pat tvirtino, kad pagal to paties įstatymo 15 straipsnio 1 dalį leidžiamas pagreitintas gamybos priemonių nusidėvėjimas.

105

3.5.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

Atliekant tyrimą nustatyti faktai

| (277) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu Biokuro įstatymo 15 straipsnyje nustatytomis skatinamosiomis lengvatomis nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(277)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu Biokuro įstatymo 15 straipsnyje nustatytomis skatinamosiomis lengvatomis nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

3.5.3.   Išvada

Išvada

| (278) | Tiriamuoju laikotarpiu šia priemone atrinkti eksportuojantys gamintojai nesinaudojo, todėl Komisija padarė išvadą, kad jos kompensuoti nereikia. |
| --- | --- |

(278)

Tiriamuoju laikotarpiu šia priemone atrinkti eksportuojantys gamintojai nesinaudojo, todėl Komisija padarė išvadą, kad jos kompensuoti nereikia.

3.6.   Kordobos provincijos nustatytas atleidimas nuo provincijos mokesčių

Kordobos provincijos nustatytas atleidimas nuo provincijos mokesčių

3.6.1.   Teisinis pagrindas

Teisinis pagrindas

| (279) | Skundo pateikėjas tvirtino, kad Kordobos provincija pagal 2007 m. priimtą provincijos įstatymą Nr. 9397 (106) atleido biodyzelino pramonę nuo provincijos mokesčių. Šiame įstatyme nustatyta, kad vykdymo užtikrinimo institucijos patvirtinti biokuro gamybos, plėtros ir tvaraus naudojimo projektai penkiolika metų bus atleidžiami nuo mokesčių. |
| --- | --- |

(279)

Skundo pateikėjas tvirtino, kad Kordobos provincija pagal 2007 m. priimtą provincijos įstatymą Nr. 9397 (106) atleido biodyzelino pramonę nuo provincijos mokesčių. Šiame įstatyme nustatyta, kad vykdymo užtikrinimo institucijos patvirtinti biokuro gamybos, plėtros ir tvaraus naudojimo projektai penkiolika metų bus atleidžiami nuo mokesčių.

106

3.6.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

Atliekant tyrimą nustatyti faktai

| (280) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad Kordobos provincijoje įsikūrę biokuro gamintojai galėjo naudotis atleidimu nuo mokesčių. Provincijos įstatymo Nr. 9397 5 ir 6 skirsniuose nustatyta, kad biokuro gamybos, plėtros ir tvaraus naudojimo projektai atleidžiami nuo provincijos mokesčių. Komisija nerado įrodymų, o ir suinteresuotosios šalys netvirtino, kad provincijos įstatymu Nr. 9397 konkrečiai biodyzelino pramonei teiktos mokesčių lengvatos yra įtrauktos į platesnę Kordobos provincijoje plačiai taikomų mokesčių lengvatų sistemą. |
| --- | --- |

(280)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad Kordobos provincijoje įsikūrę biokuro gamintojai galėjo naudotis atleidimu nuo mokesčių. Provincijos įstatymo Nr. 9397 5 ir 6 skirsniuose nustatyta, kad biokuro gamybos, plėtros ir tvaraus naudojimo projektai atleidžiami nuo provincijos mokesčių. Komisija nerado įrodymų, o ir suinteresuotosios šalys netvirtino, kad provincijos įstatymu Nr. 9397 konkrečiai biodyzelino pramonei teiktos mokesčių lengvatos yra įtrauktos į platesnę Kordobos provincijoje plačiai taikomų mokesčių lengvatų sistemą.

3.6.3.   Išvada

Išvada

| (281) | Kordobos provincijoje įsikūrusios biodyzeliną gaminančios bendrovės 15 metų naudojasi atleidimu nuo pajamų, žyminio, nekilnojamojo turto, švietimo sistemos finansavimo fondo ir infrastruktūros darbų finansavimo fondo mokesčių. Provincijos įstatyme Nr. 9397 nustatyta, kad šis atleidimas nuo mokesčių taikomas biodyzeliną gaminančioms vietos bendrovėms. Kordobos provincijoje buvo įsikūręs vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas, bet jis biodyzelino šioje provincijoje negamino. Kitų atrinktų eksportuojančių gamintojų šioje provincijoje nebuvo. Todėl Komisija padarė išvadą, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu atleidimu nuo mokesčių nepasinaudojo. |
| --- | --- |

(281)

Kordobos provincijoje įsikūrusios biodyzeliną gaminančios bendrovės 15 metų naudojasi atleidimu nuo pajamų, žyminio, nekilnojamojo turto, švietimo sistemos finansavimo fondo ir infrastruktūros darbų finansavimo fondo mokesčių. Provincijos įstatyme Nr. 9397 nustatyta, kad šis atleidimas nuo mokesčių taikomas biodyzeliną gaminančioms vietos bendrovėms. Kordobos provincijoje buvo įsikūręs vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas, bet jis biodyzelino šioje provincijoje negamino. Kitų atrinktų eksportuojančių gamintojų šioje provincijoje nebuvo. Todėl Komisija padarė išvadą, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu atleidimu nuo mokesčių nepasinaudojo.

3.7.   Buenos Airių provincijos nustatytas atleidimas nuo provincijos mokesčių

Buenos Airių provincijos nustatytas atleidimas nuo provincijos mokesčių

3.7.1.   Teisinis pagrindas

Teisinis pagrindas

| (282) | Skundo pateikėjas tvirtino, kad Buenos Airių provincija priėmė 2006 m. Biokuro įstatymu grindžiamą provincijos įstatymą Nr. 13.719, kuriuo naudos gavėjai atleidžiami nuo mokesčių, jei pagal 2006 m. įstatymą yra priskiriami prie biokuro gamintojų ir įregistruoti kaip biokuro gamintojai. |
| --- | --- |

(282)

Skundo pateikėjas tvirtino, kad Buenos Airių provincija priėmė 2006 m. Biokuro įstatymu grindžiamą provincijos įstatymą Nr. 13.719, kuriuo naudos gavėjai atleidžiami nuo mokesčių, jei pagal 2006 m. įstatymą yra priskiriami prie biokuro gamintojų ir įregistruoti kaip biokuro gamintojai.

3.7.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

Atliekant tyrimą nustatyti faktai

| (283) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad Buenos Airių provincijoje įsikūrę biokuro gamintojai galėjo naudotis atleidimu nuo mokesčių. Vis dėlto šioje provincijoje nebuvo įsikūręs nė vienas iš atrinktų eksportuojančių biokuro gamintojų. |
| --- | --- |

(283)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad Buenos Airių provincijoje įsikūrę biokuro gamintojai galėjo naudotis atleidimu nuo mokesčių. Vis dėlto šioje provincijoje nebuvo įsikūręs nė vienas iš atrinktų eksportuojančių biokuro gamintojų.

3.7.3.   Išvada

Išvada

| (284) | Komisija nustatė, kad provincijos įstatyme Nr. 13.719 nustatytu atleidimu nuo mokesčiu tiriamuoju laikotarpiu nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(284)

Komisija nustatė, kad provincijos įstatyme Nr. 13.719 nustatytu atleidimu nuo mokesčiu tiriamuoju laikotarpiu nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

3.8.   Santjago del Estero provincijos Skatinimo ir pramonės plėtros sistema (SPSPS), provincijos įstatymas Nr. 6.750

Santjago del Estero provincijos Skatinimo ir pramonės plėtros sistema (SPSPS), provincijos įstatymas Nr. 6.750

3.8.1.   Teisinis pagrindas

Teisinis pagrindas

| (285) | Skundo pateikėjas tvirtino, kad pagal 2005 m. priimtą provincijos įstatymą Nr. 6.750 Santjago del Estero provincijos pramonės sektoriai galėjo naudotis įvairiomis mokesčių lengvatomis ir atleidimu nuo mokesčių. |
| --- | --- |

(285)

Skundo pateikėjas tvirtino, kad pagal 2005 m. priimtą provincijos įstatymą Nr. 6.750 Santjago del Estero provincijos pramonės sektoriai galėjo naudotis įvairiomis mokesčių lengvatomis ir atleidimu nuo mokesčių.

3.8.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

Atliekant tyrimą nustatyti faktai

| (286) | Šioje provincijoje nebuvo įsikūręs nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(286)

Šioje provincijoje nebuvo įsikūręs nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

3.8.3.   Išvada

Išvada

| (287) | Komisija nustatė, kad provincijos įstatyme Nr. 6.750 nustatytomis priemonėmis tiriamuoju laikotarpiu nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų. |
| --- | --- |

(287)

Komisija nustatė, kad provincijos įstatyme Nr. 6.750 nustatytomis priemonėmis tiriamuoju laikotarpiu nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

3.9.   
  Louis Dreyfus Argentina ir Cheneral Lagoso savivaldybės susitarimas dėl savivaldybės mokesčių

Louis Dreyfus Argentina

3.9.1.   Įvadas

Įvadas

| (288) | Skundo pateikėjas tvirtino, kad eksportuojantis gamintojas Louis Dreyfus Argentina ir Cheneral Lagoso savivaldybė yra sudarę susitarimą dėl savivaldybės mokesčių. Šis susitarimas buvo paskelbtas kaip Savivaldybės potvarkis 26/2016 (107). Šiame susitarime nustatyta, kad Louis Dreyfus Argentina Cheneral Lagoso savivaldybei moka ne procentinę savo bendrųjų pajamų dalį (0,5 %), bet mėnesinę fiksuotąją sumą. |
| --- | --- |

(288)

Skundo pateikėjas tvirtino, kad eksportuojantis gamintojas Louis Dreyfus Argentina ir Cheneral Lagoso savivaldybė yra sudarę susitarimą dėl savivaldybės mokesčių. Šis susitarimas buvo paskelbtas kaip Savivaldybės potvarkis 26/2016 (107). Šiame susitarime nustatyta, kad Louis Dreyfus Argentina Cheneral Lagoso savivaldybei moka ne procentinę savo bendrųjų pajamų dalį (0,5 %), bet mėnesinę fiksuotąją sumą.

Louis Dreyfus Argentina

107

Louis Dreyfus Argentina

3.9.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

Atliekant tyrimą nustatyti faktai

| (289) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu susitarimas dar galiojo (108). Iš pokalbių su Cheneral Lagoso savivaldybės atstovais Komisija sužinojo, kad susitarimas galios iki 2020 m. |
| --- | --- |

(289)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu susitarimas dar galiojo (108). Iš pokalbių su Cheneral Lagoso savivaldybės atstovais Komisija sužinojo, kad susitarimas galios iki 2020 m.

108

| (290) | Atlikdama bendrovės LDC Buenos Airėse patikrinimą, Komisija tikrino LDC mokėtus savivaldybės mokesčius ir aiškinosi, kokius mokesčius šiai bendrovei būtų reikėję mokėti, jei šis susitarimas nebūtų galiojęs. Komisija nustatė, kad suma, kurią bendrovė LDC sumokėjo savivaldybei už 2017 m., buvo didesnė už sumą, kurią ši bendrovė būtų turėjusi sumokėti pagal standartinę mokesčių teisę. |
| --- | --- |

(290)

Atlikdama bendrovės LDC Buenos Airėse patikrinimą, Komisija tikrino LDC mokėtus savivaldybės mokesčius ir aiškinosi, kokius mokesčius šiai bendrovei būtų reikėję mokėti, jei šis susitarimas nebūtų galiojęs. Komisija nustatė, kad suma, kurią bendrovė LDC sumokėjo savivaldybei už 2017 m., buvo didesnė už sumą, kurią ši bendrovė būtų turėjusi sumokėti pagal standartinę mokesčių teisę.

3.9.3.   Išvada

Išvada

| (291) | Todėl Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu LDC šia priemone nepasinaudojo. |
| --- | --- |

(291)

Todėl Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu LDC šia priemone nepasinaudojo.

3.10.   Procentinės mokesčių tarifų dalies sumažinimas pagal Pacto Fiscal (Dekretą 14/1994)

Procentinės mokesčių tarifų dalies sumažinimas pagal Pacto Fiscal

3.10.1.   Įvadas

Įvadas

| (292) | Skundo pateikėjas tvirtina, kad Dekretu 14/1994 paskelbtame Pacto Fiscal nustatytas atleidimas nuo mokesčių. Pacto Fiscal arba Federalinis Federalinės Valstybės ir provincijų valstijų užimtumo, gamybos ir augimo paktas buvo provincijų ir Nacionalinės Vyriausybės susitarimas, kuriuo nustatyti tam tikri provincijų mokesčių politikos principai. |
| --- | --- |

(292)

Skundo pateikėjas tvirtina, kad Dekretu 14/1994 paskelbtame Pacto Fiscal nustatytas atleidimas nuo mokesčių. Pacto Fiscal arba Federalinis Federalinės Valstybės ir provincijų valstijų užimtumo, gamybos ir augimo paktas buvo provincijų ir Nacionalinės Vyriausybės susitarimas, kuriuo nustatyti tam tikri provincijų mokesčių politikos principai.

Pacto Fiscal

Pacto Fiscal

Federalinis Federalinės Valstybės ir provincijų valstijų užimtumo, gamybos ir augimo paktas

3.10.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

Atliekant tyrimą nustatyti faktai

| (293) | Pacto Fiscal yra bendrasis susitarimas, kuriuo reikalaujama įgyvendinti jo principus, taikant provincijų teisę. Todėl Komisija nustatė, kad šis Pacto Fiscal buvo įgyvendintas praktiškai taikant jau aptartas provincijų mokesčių sistemas. |
| --- | --- |

(293)

Pacto Fiscal yra bendrasis susitarimas, kuriuo reikalaujama įgyvendinti jo principus, taikant provincijų teisę. Todėl Komisija nustatė, kad šis Pacto Fiscal buvo įgyvendintas praktiškai taikant jau aptartas provincijų mokesčių sistemas.

Pacto Fiscal

Pacto Fiscal

3.10.3.   Išvada

Išvada

| (294) | Todėl atskiros su šia priemone susijusios naudos Komisija nenustatė. Vis dėlto, kaip ir kitos priemonės, kuriomis nustatomos mokesčių lengvatos vietos biodyzelino pramonei, ši priemonė svarbi kaip šiai pramonei remti skirta Argentinos Vyriausybės priemonių rinkinio dalis. |
| --- | --- |

(294)

Todėl atskiros su šia priemone susijusios naudos Komisija nenustatė. Vis dėlto, kaip ir kitos priemonės, kuriomis nustatomos mokesčių lengvatos vietos biodyzelino pramonei, ši priemonė svarbi kaip šiai pramonei remti skirta Argentinos Vyriausybės priemonių rinkinio dalis.

3.11.   Nekilnojamojo turto atleidimas nuo mokesčio pagal Santos Fė pramonės įstatymą – atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio pagal provincijos Pramonės skatinimo įstatymą Nr. 8.478/1979 (4 straipsnį); Santos Fė provincijos nustatytas atleidimas nuo provincijos mokesčių; 183.29 straipsnis Atleidimas nuo Santos Fė žyminio mokesčio ir 127 straipsnis Pardavimo eksportui atleidimas nuo Santos Fė apyvartos mokesčio

Nekilnojamojo turto atleidimas nuo mokesčio pagal Santos Fė pramonės įstatymą – atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio pagal provincijos Pramonės skatinimo įstatymą Nr. 8.478/1979 (4 straipsnį); Santos Fė provincijos nustatytas atleidimas nuo provincijos mokesčių; 183.29 straipsnis Atleidimas nuo Santos Fė žyminio mokesčio

Pardavimo eksportui atleidimas nuo Santos Fė apyvartos mokesčio

3.11.1.   Įvadas

Įvadas

| (295) | Skundo pateikėjas tvirtino, kad Santos Fė provincija provincijos įstatymu Nr. 8.478 (183.29 ir 127 straipsniais) ir Santos Fė provincijos įstatymu Nr. 12.692 (109) vietos biodyzelino pramonę atleido nuo įvairių mokesčių. |
| --- | --- |

(295)

Skundo pateikėjas tvirtino, kad Santos Fė provincija provincijos įstatymu Nr. 8.478 (183.29 ir 127 straipsniais) ir Santos Fė provincijos įstatymu Nr. 12.692 (109) vietos biodyzelino pramonę atleido nuo įvairių mokesčių.

109

3.11.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

Atliekant tyrimą nustatyti faktai

| (296) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad viršenybę prieš Įstatymą Nr. 8.478 ir 183.29 bei 127 straipsnius turi arba juos pakeitė provincijos įstatymas Nr. 12.692. Provincijos įstatyme Nr. 12.692 nustatyta, kad provincijos mokesčiai netaikomi vietos bendrovėms, dalyvaujančioms su atsinaujinančiąja energija susijusių produktų mokslinių tyrimų, plėtros, kūrimo, gamybos ir naudojimo veikloje, ypač biodyzelino gamybos veikloje. Biokuro gamyba konkrečiai nurodyta provincijos įstatymo Nr. 12.692 5 straipsnio d punkte. Komisija nerado įrodymų, o ir suinteresuotosios šalys netvirtino, kad šia priemone konkrečiai tam tikrai pramonės sektorių kategorijai, įskaitant biodyzelino pramonę, teiktos mokesčių lengvatos yra įtrauktos į platesnę Santos Fė provincijoje plačiai taikomų mokesčių lengvatų programą. |
| --- | --- |

(296)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad viršenybę prieš Įstatymą Nr. 8.478 ir 183.29 bei 127 straipsnius turi arba juos pakeitė provincijos įstatymas Nr. 12.692. Provincijos įstatyme Nr. 12.692 nustatyta, kad provincijos mokesčiai netaikomi vietos bendrovėms, dalyvaujančioms su atsinaujinančiąja energija susijusių produktų mokslinių tyrimų, plėtros, kūrimo, gamybos ir naudojimo veikloje, ypač biodyzelino gamybos veikloje. Biokuro gamyba konkrečiai nurodyta provincijos įstatymo Nr. 12.692 5 straipsnio d punkte. Komisija nerado įrodymų, o ir suinteresuotosios šalys netvirtino, kad šia priemone konkrečiai tam tikrai pramonės sektorių kategorijai, įskaitant biodyzelino pramonę, teiktos mokesčių lengvatos yra įtrauktos į platesnę Santos Fė provincijoje plačiai taikomų mokesčių lengvatų programą.

3.11.3.   Išvada

Išvada

| (297) | Santos Fė provincijoje įsikūrusios biodyzeliną gaminančios bendrovės 15 metų atleidžiamos nuo pajamų, žyminio, nekilnojamojo turto mokesčių ir transporto priemonių rinkliavų. Provincijos įstatyme Nr. 12.692 nustatyta, kad šis atleidimas nuo mokesčių taikomas biodyzeliną gaminančioms vietos bendrovėms. Todėl šis atleidimas nuo mokesčių yra subsidija dėl Argentinos Vyriausybės negautų pajamų, de jure konkrečiai skirta tam tikriems pramonės sektoriams, įskaitant vidaus biodyzelino pramonę. Todėl tai yra nauda dėl kompensuotinos subsidijos. |
| --- | --- |

(297)

Santos Fė provincijoje įsikūrusios biodyzeliną gaminančios bendrovės 15 metų atleidžiamos nuo pajamų, žyminio, nekilnojamojo turto mokesčių ir transporto priemonių rinkliavų. Provincijos įstatyme Nr. 12.692 nustatyta, kad šis atleidimas nuo mokesčių taikomas biodyzeliną gaminančioms vietos bendrovėms. Todėl šis atleidimas nuo mokesčių yra subsidija dėl Argentinos Vyriausybės negautų pajamų, de jure konkrečiai skirta tam tikriems pramonės sektoriams, įskaitant vidaus biodyzelino pramonę. Todėl tai yra nauda dėl kompensuotinos subsidijos.

de jure

3.11.4.   Subsidijos sumos skaičiavimas

Subsidijos sumos skaičiavimas

| (298) | Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Ši nauda apskaičiuota kaip viso mokesčio, mokėtino taikant įprastinį mokesčio tarifą, ir viso per tiriamąjį laikotarpį atrinktų eksportuojančių gamintojų iš tikrųjų sumokėto mokesčio skirtumas. |
| --- | --- |

(298)

Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Ši nauda apskaičiuota kaip viso mokesčio, mokėtino taikant įprastinį mokesčio tarifą, ir viso per tiriamąjį laikotarpį atrinktų eksportuojančių gamintojų iš tikrųjų sumokėto mokesčio skirtumas.

| (299) | Po informacinio dokumento bei susijusių skaičiavimų atskleidimo atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir po tolesnio galutinio faktų atskleidimo dvi bendrovės tvirtino, kad turėtų būti taikomas kitas priskyrimo pagrindas (visa sojomis grindžiamų produktų apyvarta arba visos pramonės veiklos Santos Fė provincijoje apyvarta). Kadangi atleidimas nuo mokesčių bendrovėms buvo taikomas tik todėl, kad jos gamino biodyzeliną, Komisija nusprendė, kad šis atleidimas nuo mokesčių taikytas konkrečiai biodyzelino gamybai, ir todėl padarė išvadą, kad šį atleidimą reikėtų priskirti tik biodyzelino apyvartai, o ne visai bendrovės apyvartai. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

  4 lentelė


  Pagal Santos Fė įstatymus negautos provincijos pajamos







  Bendrovė arba grupė | Subsidijų norma |
| --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 0,06 % |
| Group Renova | 2,15 % |
| Group T6 | 0,28 % |

(299)

Po informacinio dokumento bei susijusių skaičiavimų atskleidimo atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir po tolesnio galutinio faktų atskleidimo dvi bendrovės tvirtino, kad turėtų būti taikomas kitas priskyrimo pagrindas (visa sojomis grindžiamų produktų apyvarta arba visos pramonės veiklos Santos Fė provincijoje apyvarta). Kadangi atleidimas nuo mokesčių bendrovėms buvo taikomas tik todėl, kad jos gamino biodyzeliną, Komisija nusprendė, kad šis atleidimas nuo mokesčių taikytas konkrečiai biodyzelino gamybai, ir todėl padarė išvadą, kad šį atleidimą reikėtų priskirti tik biodyzelino apyvartai, o ne visai bendrovės apyvartai. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

4 lentelė

4 lentelė

Pagal Santos Fė įstatymus negautos provincijos pajamos

Pagal Santos Fė įstatymus negautos provincijos pajamos

Bendrovė arba grupė

Subsidijų norma

LDC Argentina SA

0,06 %

Group Renova

2,15 %

Group T6

0,28 %

3.12.   Išvada dėl subsidijavimo

Išvada dėl subsidijavimo

| (300) | Komisija pagal pagrindinio reglamento nuostatas apskaičiavo atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos subsidijos ar subsidijų programos sumas ir šias sumas sudėjo, kad apskaičiuotų bendrą kiekvieno eksportuojančio gamintojo subsidijavimo per tiriamąjį laikotarpį sumą. Siekdama apskaičiuoti bendrą subsidijų lygį, Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį kaip subsidijos sumą, palyginti su visa bendrovės apyvarta. Paskui šis procentinis dydis taikytas skaičiuojant nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį suteiktą subsidiją. Vėliau buvo apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį eksportuoto nagrinėjamojo produkto toną, o toliau nurodyti skirtumai buvo apskaičiuoti kaip to paties eksportuoto produkto vienos tonos kainos, draudimo ir frachto (CIF) vertės procentinis dydis. |
| --- | --- |

(300)

Komisija pagal pagrindinio reglamento nuostatas apskaičiavo atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos subsidijos ar subsidijų programos sumas ir šias sumas sudėjo, kad apskaičiuotų bendrą kiekvieno eksportuojančio gamintojo subsidijavimo per tiriamąjį laikotarpį sumą. Siekdama apskaičiuoti bendrą subsidijų lygį, Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį kaip subsidijos sumą, palyginti su visa bendrovės apyvarta. Paskui šis procentinis dydis taikytas skaičiuojant nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį suteiktą subsidiją. Vėliau buvo apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį eksportuoto nagrinėjamojo produkto toną, o toliau nurodyti skirtumai buvo apskaičiuoti kaip to paties eksportuoto produkto vienos tonos kainos, draudimo ir frachto (CIF) vertės procentinis dydis.

| (301) | Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms bendra subsidijų suma apskaičiuota remiantis atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyta bendra vidutine svertine kompensuotinų subsidijų suma, išskyrus nereikšmingas sumas ir prekėms, kurioms taikomos pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatos, nustatytą subsidijų sumą. |
| --- | --- |

(301)

Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms bendra subsidijų suma apskaičiuota remiantis atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyta bendra vidutine svertine kompensuotinų subsidijų suma, išskyrus nereikšmingas sumas ir prekėms, kurioms taikomos pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatos, nustatytą subsidijų sumą.

| (302) | Vis dėlto nors ir, siekdama nustatyti, ar buvo vykdomas subsidijavimas, Komisija turėjo iš dalies remtis turimais faktais, ji neatmetė su Argentinos Vyriausybės parama biodyzelino pramonei susijusių nustatytų faktų. |
| --- | --- |

(302)

Vis dėlto nors ir, siekdama nustatyti, ar buvo vykdomas subsidijavimas, Komisija turėjo iš dalies remtis turimais faktais, ji neatmetė su Argentinos Vyriausybės parama biodyzelino pramonei susijusių nustatytų faktų.

| (303) | Iš tikrųjų Komisija manė, kad turimi faktai, kuriais remtasi tais atvejais, neturi esminio poveikio informacijai, kurios reikia siekiant tinkamai nustatyti subsidijavimo sumą, nes Komisija rėmėsi atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktais importo duomenimis. Taikant šį metodą nedaromas poveikis eksportuotojams, kurių nebuvo prašyta bendradarbiauti atliekant tyrimą (110). |
| --- | --- |

(303)

Iš tikrųjų Komisija manė, kad turimi faktai, kuriais remtasi tais atvejais, neturi esminio poveikio informacijai, kurios reikia siekiant tinkamai nustatyti subsidijavimo sumą, nes Komisija rėmėsi atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktais importo duomenimis. Taikant šį metodą nedaromas poveikis eksportuotojams, kurių nebuvo prašyta bendradarbiauti atliekant tyrimą (110).

110

| (304) | Atsižvelgiant į aukštą Argentinos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatyta didžiausios sumos, nustatytos atrinktoms bendrovėms, dydžio suma. Visoms kitoms bendrovėms nustatyta suma bus taikoma toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(304)

Atsižvelgiant į aukštą Argentinos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatyta didžiausios sumos, nustatytos atrinktoms bendrovėms, dydžio suma. Visoms kitoms bendrovėms nustatyta suma bus taikoma toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo.

| (305) | Po galutinio faktų atskleidimo visi eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad subsidijos sumas Komisija turėtų apskaičiuoti atsižvelgdama į eksporto mokestį biodyzelinui, kaip į naudos, gautos dėl sojoms taikyto eksporto mokesčio, kompensaciją. Šį tvirtinimą Komisija atmetė, nes nebuvo įrodymų, kad eksporto mokestį biodyzelinui Argentinos Vyriausybė nustatė siekdama kompensuoti naudą, gautą tiekiant sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį. |
| --- | --- |

(305)

Po galutinio faktų atskleidimo visi eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad subsidijos sumas Komisija turėtų apskaičiuoti atsižvelgdama į eksporto mokestį biodyzelinui, kaip į naudos, gautos dėl sojoms taikyto eksporto mokesčio, kompensaciją. Šį tvirtinimą Komisija atmetė, nes nebuvo įrodymų, kad eksporto mokestį biodyzelinui Argentinos Vyriausybė nustatė siekdama kompensuoti naudą, gautą tiekiant sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį.

| (306) | Tos pačios eksportuojančios bendrovės taip pat prašė pakoreguoti antidempingo muitus. Komisija nusprendė, kad nėra teisinio pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima taikyti šį koregavimą, nes nėra įrodymų, kad antidempingo muitai gali kompensuoti eksportuojantiems gamintojams suteiktas subsidijas. Bet kuriuo atveju šis tvirtinimas buvo atmestas, nes eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu antidempingo muitų faktiškai nemokėjo.

  5 lentelė


  Kompensuotinų subsidijų suma







  Bendrovė arba grupė | Kompensuotinų subsidijų suma |
| --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 26,2 % |
| Group Renova | 27,2 % |
| Group T6 | 33,4 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 28,2 % |
| Visos kitos bendrovės | 33,4 % |

(306)

Tos pačios eksportuojančios bendrovės taip pat prašė pakoreguoti antidempingo muitus. Komisija nusprendė, kad nėra teisinio pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima taikyti šį koregavimą, nes nėra įrodymų, kad antidempingo muitai gali kompensuoti eksportuojantiems gamintojams suteiktas subsidijas. Bet kuriuo atveju šis tvirtinimas buvo atmestas, nes eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu antidempingo muitų faktiškai nemokėjo.

5 lentelė

5 lentelė

Kompensuotinų subsidijų suma

Kompensuotinų subsidijų suma

Bendrovė arba grupė

Kompensuotinų subsidijų suma

LDC Argentina SA

26,2 %

Group Renova

27,2 %

Group T6

33,4 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

28,2 %

Visos kitos bendrovės

33,4 %

4.   ŽALA

ŽALA

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos biodyzelino gamyba

Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos biodyzelino gamyba

| (307) | Tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino 54 gamintojai, kurie buvo EBB nariai, ir dar 196 žinomi gamintojai ne nariai. Visi šie gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(307)

Tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino 54 gamintojai, kurie buvo EBB nariai, ir dar 196 žinomi gamintojai ne nariai. Visi šie gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.

| (308) | Kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, Komisija preliminariai atrinko tris Sąjungos gamintojus, kurių pagaminamas kiekis sudarė 19 % viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto kiekio. |
| --- | --- |

(308)

Kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, Komisija preliminariai atrinko tris Sąjungos gamintojus, kurių pagaminamas kiekis sudarė 19 % viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto kiekio.

| (309) | Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, Komisija dėl preliminariai atrinktų gamintojų gavo kelias pastabas. Preliminariai atrinkti gamintojai buvo trys pasiūlyti Sąjungos gamintojai: Bioagra-Oil SA (Lenkija), Masol Iberia Biofuel, S.L.U. (Ispanija) ir Saipol (Prancūzija). |
| --- | --- |

(309)

Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, Komisija dėl preliminariai atrinktų gamintojų gavo kelias pastabas. Preliminariai atrinkti gamintojai buvo trys pasiūlyti Sąjungos gamintojai: Bioagra-Oil SA (Lenkija), Masol Iberia Biofuel, S.L.U. (Ispanija) ir Saipol (Prancūzija).

Bioagra-Oil SA

Masol Iberia Biofuel, S.L.U.

Saipol

| (310) | CARBIO nurodė, kad visi trys pasiūlyti Sąjungos gamintojai nėra tinkami įtraukti į atrinktus gamintojus. CARBIO, be kita ko, nurodė, kad Saipol naudoja beveik vien rapsus iš Prancūzijos, o norėdama pasiekti didžiausią našumą ši bendrovė turi maišyti įvairių tipų žaliavas. |
| --- | --- |

(310)

CARBIO nurodė, kad visi trys pasiūlyti Sąjungos gamintojai nėra tinkami įtraukti į atrinktus gamintojus. CARBIO, be kita ko, nurodė, kad Saipol naudoja beveik vien rapsus iš Prancūzijos, o norėdama pasiekti didžiausią našumą ši bendrovė turi maišyti įvairių tipų žaliavas.

Saipol

| (311) | Be to, CARBIO nurodė, kad Masol daugiausia naudoja iš Indonezijoje veikiančios savo patronuojančiosios bendrovės už sandorių kainą gaunamą alyvpalmių aliejų. |
| --- | --- |

(311)

Be to, CARBIO nurodė, kad Masol daugiausia naudoja iš Indonezijoje veikiančios savo patronuojančiosios bendrovės už sandorių kainą gaunamą alyvpalmių aliejų.

Masol

| (312) | Dėl Bioagra-Oil CARBIO nurodė, kad dėl konkretaus Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu Lenkijoje šios bendrovės žaliavų pasirinkimas yra ribotas. |
| --- | --- |

(312)

Dėl Bioagra-Oil CARBIO nurodė, kad dėl konkretaus Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu Lenkijoje šios bendrovės žaliavų pasirinkimas yra ribotas.

Bioagra-Oil

| (313) | CARBIO taip pat siūlė į atrinktus Sąjungos gamintojus kaip tipiškas bendroves įtraukti ADM Hamburg AG arba Verbio. Dėl Verbio CARBIO taip pat nurodė, kad ši bendrovė yra gryno biodyzelino gamintoja (neturinti vertikaliai integruoto smulkinimo verslo), kad ji įsikūrusi prie Vokietijos ir Lenkijos sienos ir aprūpina platesnę Rytų Europos rinką, įskaitant Lenkijos rinkos dalį, kuriai netaikomas pirmiau nurodytas teisės aktas. |
| --- | --- |

(313)

CARBIO taip pat siūlė į atrinktus Sąjungos gamintojus kaip tipiškas bendroves įtraukti ADM Hamburg AG arba Verbio. Dėl Verbio CARBIO taip pat nurodė, kad ši bendrovė yra gryno biodyzelino gamintoja (neturinti vertikaliai integruoto smulkinimo verslo), kad ji įsikūrusi prie Vokietijos ir Lenkijos sienos ir aprūpina platesnę Rytų Europos rinką, įskaitant Lenkijos rinkos dalį, kuriai netaikomas pirmiau nurodytas teisės aktas.

ADM Hamburg AG

Verbio

Verbio

| (314) | Skundo pateikėjas paaiškino, kad nei Saipol, nei Masol nenaudoja tik kurio nors vieno tipo žaliavos. Atliekant tyrimą patvirtinta, kad abi bendrovės – Saipol ir Masol – gamybai iš tikrųjų naudoja daugiau nei vieną žaliavą. |
| --- | --- |

(314)

Skundo pateikėjas paaiškino, kad nei Saipol, nei Masol nenaudoja tik kurio nors vieno tipo žaliavos. Atliekant tyrimą patvirtinta, kad abi bendrovės – Saipol ir Masol – gamybai iš tikrųjų naudoja daugiau nei vieną žaliavą.

Saipol

Masol

Saipol

Masol

| (315) | Remdamasi gautomis pastabomis, Komisija nusprendė palikti atrinktus gamintojus Saipol ir Masol Iberia Biofuel. Negavusi informacijos, kuria būtų paneigtas 312 konstatuojamojoje dalyje nurodytas tvirtinimas, kad bendrovės Bioagra-Oil žaliavų pasirinkimas yra ribotas, atrinkdama Sąjungos gamintojus Komisija nusprendė ją pakeisti bendrove Verbio Vereinigte BioEnergie AG (Vokietija). |
| --- | --- |

(315)

Remdamasi gautomis pastabomis, Komisija nusprendė palikti atrinktus gamintojus Saipol ir Masol Iberia Biofuel. Negavusi informacijos, kuria būtų paneigtas 312 konstatuojamojoje dalyje nurodytas tvirtinimas, kad bendrovės Bioagra-Oil žaliavų pasirinkimas yra ribotas, atrinkdama Sąjungos gamintojus Komisija nusprendė ją pakeisti bendrove Verbio Vereinigte BioEnergie AG (Vokietija).

Saipol

Masol Iberia Biofuel

Bioagra-Oil

Verbio Vereinigte BioEnergie AG

| (316) | Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu visas Sąjungos pagamintas biodyzelinas sudarė apie 13 mln. tonų.

  6 lentelė


  Sąjungos biodyzelino gamyba (tonomis) | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visa Sąjungos gamyba | 11 353 223 | 11 789 896 | 11 958 862 | 13 071 053 |
| Indeksas | 100 | 104 | 105 | 115 |
| Šaltinis: EBB. |

(316)

Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu visas Sąjungos pagamintas biodyzelinas sudarė apie 13 mln. tonų.

6 lentelė

6 lentelė

Sąjungos biodyzelino gamyba (tonomis)

Sąjungos biodyzelino gamyba (tonomis)

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Visa Sąjungos gamyba

11 353 223

11 789 896

11 958 862

13 071 053

Indeksas

Indeksas

100

100

104

104

105

105

115

115

Šaltinis: EBB.

Šaltinis:

| (317) | 6 lentelėje pateikti visos Sąjungos biodyzelino gamybos skaičiai grindžiami iš EBB gautais duomenimis. EBB renka iš savo narių gaunamus su gamyba susijusius duomenis. Jos nariams tenka apie 70 % Sąjungos biodyzelino produkcijos. Su gamintojų ne narių, kurių produkcija sudaro apie 30 % Sąjungoje pagaminamo biodyzelino, gamyba susijusią informaciją ji renka iš atitinkamų nacionalinių pramonės asociacijų ir kitų viešai prieinamų šaltinių. EBB taikyta metodika ir surinktų duomenų teisingumas tikrintas per EBB patalpose surengtą tikrinamąjį vizitą pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį. Komisija su šiais duomenimis susijusių pastabų iš suinteresuotųjų šalių negavo. |
| --- | --- |

(317)

6 lentelėje pateikti visos Sąjungos biodyzelino gamybos skaičiai grindžiami iš EBB gautais duomenimis. EBB renka iš savo narių gaunamus su gamyba susijusius duomenis. Jos nariams tenka apie 70 % Sąjungos biodyzelino produkcijos. Su gamintojų ne narių, kurių produkcija sudaro apie 30 % Sąjungoje pagaminamo biodyzelino, gamyba susijusią informaciją ji renka iš atitinkamų nacionalinių pramonės asociacijų ir kitų viešai prieinamų šaltinių. EBB taikyta metodika ir surinktų duomenų teisingumas tikrintas per EBB patalpose surengtą tikrinamąjį vizitą pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį. Komisija su šiais duomenimis susijusių pastabų iš suinteresuotųjų šalių negavo.

| (318) | Visa Sąjungos biodyzelino gamyba 2014–2016 m. laipsniškai padidėjo 5 %. Dar didesnis gamybos padidėjimas nustatytas tiriamuoju laikotarpiu: per jį gamyba padidėjo dar 10 procentinių punktų. Sąjungos gamyba tiriamuoju laikotarpiu tokia sparta kaip Sąjungos suvartojimas nedidėjo dėl tiriamojo laikotarpio pabaigoje prasidėjusio subsidijuojamo importo iš Argentinos į Sąjungą. |
| --- | --- |

(318)

Visa Sąjungos biodyzelino gamyba 2014–2016 m. laipsniškai padidėjo 5 %. Dar didesnis gamybos padidėjimas nustatytas tiriamuoju laikotarpiu: per jį gamyba padidėjo dar 10 procentinių punktų. Sąjungos gamyba tiriamuoju laikotarpiu tokia sparta kaip Sąjungos suvartojimas nedidėjo dėl tiriamojo laikotarpio pabaigoje prasidėjusio subsidijuojamo importo iš Argentinos į Sąjungą.

4.2.   Sąjungos biodyzelino suvartojimas

Sąjungos biodyzelino suvartojimas

| (319) | Biodyzelino suvartojimą Sąjungoje Komisija nustatė remdamasi Europos biodyzelino tarybos pateikta informacija ir statistiniais importo bei eksporto duomenimis. |
| --- | --- |

(319)

Biodyzelino suvartojimą Sąjungoje Komisija nustatė remdamasi Europos biodyzelino tarybos pateikta informacija ir statistiniais importo bei eksporto duomenimis.

| (320) | Sąjungos suvartojimo raida:

  7 lentelė


  Sąjungos biodyzelino suvartojimas (tonomis) | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas Sąjungos suvartojimas | 11 907 151 | 11 791 953 | 11 435 468 | 14 202 127 |
| Indeksas | 100 | 99 | 96 | 119 |
| Šaltinis: EBB, statistiniai ES importo duomenys. |

(320)

Sąjungos suvartojimo raida:

7 lentelė

7 lentelė

Sąjungos biodyzelino suvartojimas (tonomis)

Sąjungos biodyzelino suvartojimas (tonomis)

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Visas Sąjungos suvartojimas

11 907 151

11 791 953

11 435 468

14 202 127

Indeksas

Indeksas

100

100

99

99

96

96

119

119

Šaltinis: EBB, statistiniai ES importo duomenys.

Šaltinis:

| (321) | Sąjungos suvartojimą Komisija apskaičiavo pridėdama biodyzelino importą į Sąjungą prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje. Iki 2016 m. Sąjungos biodyzelino suvartojimas šiek tiek sumažėjo 4 %. Tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2014 m., jis padidėjo 19 %. Biodyzelino suvartojimas priklauso nuo dviejų svarbiausių veiksnių: dyzelino suvartojimo ir biodyzelino kiekio jame. |
| --- | --- |

(321)

Sąjungos suvartojimą Komisija apskaičiavo pridėdama biodyzelino importą į Sąjungą prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje. Iki 2016 m. Sąjungos biodyzelino suvartojimas šiek tiek sumažėjo 4 %. Tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2014 m., jis padidėjo 19 %. Biodyzelino suvartojimas priklauso nuo dviejų svarbiausių veiksnių: dyzelino suvartojimo ir biodyzelino kiekio jame.

| (322) | Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO atkreipė dėmesį į Sąjungos biodyzelino suvartojimo skaičiavimo metodikos patikslinimą ir šiuo atžvilgiu teigė, kad ji keista dėl nepatikimų Sąjungos pramonės gamybos duomenų. |
| --- | --- |

(322)

Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO atkreipė dėmesį į Sąjungos biodyzelino suvartojimo skaičiavimo metodikos patikslinimą ir šiuo atžvilgiu teigė, kad ji keista dėl nepatikimų Sąjungos pramonės gamybos duomenų.

| (323) | Suvartojimo skaičiavimo metodiką Komisija pakeitė siekdama šį skaičiavimą supaprastinti ir kad į jį nereikėtų įtraukti Sąjungos eksporto lygio. Sąjungos pramonės gamybos lygio duomenys liko nepakeisti. Kaip paaiškinta 358 konstatuojamojoje dalyje, Komisija patikrino EBB taikytą duomenų, įskaitant gamybos duomenis, rinkimo metodiką ir nustatė, kad ji yra patikima. |
| --- | --- |

(323)

Suvartojimo skaičiavimo metodiką Komisija pakeitė siekdama šį skaičiavimą supaprastinti ir kad į jį nereikėtų įtraukti Sąjungos eksporto lygio. Sąjungos pramonės gamybos lygio duomenys liko nepakeisti. Kaip paaiškinta 358 konstatuojamojoje dalyje, Komisija patikrino EBB taikytą duomenų, įskaitant gamybos duomenis, rinkimo metodiką ir nustatė, kad ji yra patikima.

| (324) | Palyginti su iškastiniu kuru, gaminant biodyzeliną susidaro mažiau oro teršalų, pvz., kietųjų dalelių, anglies monoksido, sieros dioksido, angliavandenilių ir toksinių oro teršalų, bet gali susidaryti daugiau azoto oksidų. Be to, kaip biodyzelino gamybos žaliavos naudojami augalai (sojos, alyvpalmės, rapsai ir pan.) kompensuoja ateityje išmesimą CO2, nes sugeria CO2 augdami. |
| --- | --- |

(324)

Palyginti su iškastiniu kuru, gaminant biodyzeliną susidaro mažiau oro teršalų, pvz., kietųjų dalelių, anglies monoksido, sieros dioksido, angliavandenilių ir toksinių oro teršalų, bet gali susidaryti daugiau azoto oksidų. Be to, kaip biodyzelino gamybos žaliavos naudojami augalai (sojos, alyvpalmės, rapsai ir pan.) kompensuoja ateityje išmesimą CO2, nes sugeria CO2 augdami.

2

2

| (325) | Nuolatinį paklausos ir Sąjungos gamybos didėjimą lėmė Sąjungos energetikos politika. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje 2009/28/EB (111) nustatyta, kad kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 2020 m. jos atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. |
| --- | --- |

(325)

Nuolatinį paklausos ir Sąjungos gamybos didėjimą lėmė Sąjungos energetikos politika. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje 2009/28/EB (111) nustatyta, kad kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 2020 m. jos atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo.

111

kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 2020 m. jos atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo

| (326) | Vadovaudamosi šia politika Sąjungos valstybės narės turi nusistatyti tikslą, kad iki 2020 m. biodyzelinas sudarytų 10 % visų parduodamų transporto degalų. Įgyvendinimas, dabartiniai lygiai ir biodegalų kiekio apskaičiavimo metodika ne visose Sąjungos valstybėse narėse yra vienodi, bet, vykdant įgaliojimą laipsniškai didinti jo kiekį, į įprastinį iškastinį dyzeliną įmaišomas biodyzelino kiekis jau dabar sudaro apie 5–7 %. |
| --- | --- |

(326)

Vadovaudamosi šia politika Sąjungos valstybės narės turi nusistatyti tikslą, kad iki 2020 m. biodyzelinas sudarytų 10 % visų parduodamų transporto degalų. Įgyvendinimas, dabartiniai lygiai ir biodegalų kiekio apskaičiavimo metodika ne visose Sąjungos valstybėse narėse yra vienodi, bet, vykdant įgaliojimą laipsniškai didinti jo kiekį, į įprastinį iškastinį dyzeliną įmaišomas biodyzelino kiekis jau dabar sudaro apie 5–7 %.

| (327) | Tai, kad į įprastinį iškastinį dyzeliną įmaišoma daugiau biodyzelino, yra svarbus biodyzelino rinkos tendencijų Sąjungoje analizės aspektas. Biodyzelino gamybos sąnaudos ir kainos paprastai yra didesnės už iškastinio dyzelino gamybos sąnaudas ir kainas. Todėl degalų gamintojai (rafinavimo įmonės) perka biodyzeliną, kad galėtų maišyti jį su iškastiniais degalais, vien dėl Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 2009/28/EB. |
| --- | --- |

(327)

Tai, kad į įprastinį iškastinį dyzeliną įmaišoma daugiau biodyzelino, yra svarbus biodyzelino rinkos tendencijų Sąjungoje analizės aspektas. Biodyzelino gamybos sąnaudos ir kainos paprastai yra didesnės už iškastinio dyzelino gamybos sąnaudas ir kainas. Todėl degalų gamintojai (rafinavimo įmonės) perka biodyzeliną, kad galėtų maišyti jį su iškastiniais degalais, vien dėl Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 2009/28/EB.

| (328) | Biodyzelino suvartojimas yra tiesiogiai susijęs su valstybėse narėse vykdomu įgaliojimu įmaišyti į iškastinį kurą tam tikrą kiekį biodyzelino. Vis daugiau valstybių narių pasiekiant Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje 2009/28/EB nustatytus iki 2020 m. įgyvendintinus tikslus, biodyzelino suvartojimas turėtų padidėti. Įtakos biodyzelino suvartojimui turi ir kiti veiksniai, pvz., platesnis transporto priemonių, kuriose naudojami dyzeliniai varikliai, naudojimas. |
| --- | --- |

(328)

Biodyzelino suvartojimas yra tiesiogiai susijęs su valstybėse narėse vykdomu įgaliojimu įmaišyti į iškastinį kurą tam tikrą kiekį biodyzelino. Vis daugiau valstybių narių pasiekiant Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje 2009/28/EB nustatytus iki 2020 m. įgyvendintinus tikslus, biodyzelino suvartojimas turėtų padidėti. Įtakos biodyzelino suvartojimui turi ir kiti veiksniai, pvz., platesnis transporto priemonių, kuriose naudojami dyzeliniai varikliai, naudojimas.

4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (329) | Biodyzelino importo apimtį Komisija nustatė remdamasi iš duomenų bazės „Surveillance 2“ (112) gautais statistiniais Sąjungos importo duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi 7 lentelėje nurodytu Sąjungos biodyzelino suvartojimu. |
| --- | --- |

(329)

Biodyzelino importo apimtį Komisija nustatė remdamasi iš duomenų bazės „Surveillance 2“ (112) gautais statistiniais Sąjungos importo duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi 7 lentelėje nurodytu Sąjungos biodyzelino suvartojimu.

112

| (330) | Biodyzelino importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą raida:

  8 lentelė


  Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Argentinos apimtis (tonomis) | 0 | 31 340 | 0 | 394 005 |
| Rinkos dalis | 0 % | 0,3 % | 0 % | 2,8 % |
| Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija, EBB. |

(330)

Biodyzelino importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą raida:

8 lentelė

8 lentelė

Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Importo iš Argentinos apimtis (tonomis)

0

31 340

0

394 005

Rinkos dalis

0 %

0,3 %

0 %

2,8 %

Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija, EBB.

Šaltinis:

| (331) | Dėl Reglamentu (ES) Nr. 1194/2013 (113)2013 m. lapkričio 26 d. nustatytų antidempingo muitų importui, be kita ko, iš Argentinos, nuo 2014 m. iki 2017 m. rugpjūčio mėn. iš Argentinos į Sąjungą neimportuota arba importas buvo nereikšmingas. Nereikšmingą importą iš Argentinos 2015 m. sudarė keturi atskiri importo sandoriai, apie kuriuos buvo pranešta Ispanijoje, todėl Komisija nelaiko jų tipiniais. |
| --- | --- |

(331)

Dėl Reglamentu (ES) Nr. 1194/2013 (113)2013 m. lapkričio 26 d. nustatytų antidempingo muitų importui, be kita ko, iš Argentinos, nuo 2014 m. iki 2017 m. rugpjūčio mėn. iš Argentinos į Sąjungą neimportuota arba importas buvo nereikšmingas. Nereikšmingą importą iš Argentinos 2015 m. sudarė keturi atskiri importo sandoriai, apie kuriuos buvo pranešta Ispanijoje, todėl Komisija nelaiko jų tipiniais.

113

| (332) | 2017 m. rugsėjo mėn. šie iš Argentinos importuojamam biodyzelinui taikyti antidempingo muitai 2017 m. rugsėjo 18 d. Reglamentu (ES) 2017/1578 (114) buvo labai sumažinti, todėl importas iš Argentinos ėmė sparčiai ir labai didėti, todėl tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 2,8 % rinkos dalį. |
| --- | --- |

(332)

2017 m. rugsėjo mėn. šie iš Argentinos importuojamam biodyzelinui taikyti antidempingo muitai 2017 m. rugsėjo 18 d. Reglamentu (ES) 2017/1578 (114) buvo labai sumažinti, todėl importas iš Argentinos ėmė sparčiai ir labai didėti, todėl tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 2,8 % rinkos dalį.

114

| (333) | Biodyzelino importo iš Argentinos į Sąjungą raida antrojo 2017 m. pusmečio mėnesiais:

  9 lentelė


  Importo apimtis (tonomis) per mėnesį | 2017 7 | 2017 8 | 2017 9 | 2017 10 | 2017 11 | 2017 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Argentinos apimtis (tonomis) | 0 | 0 | 29 975 | 57 526 | 188 986 | 117 518 |
| Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija. |

(333)

Biodyzelino importo iš Argentinos į Sąjungą raida antrojo 2017 m. pusmečio mėnesiais:

9 lentelė

9 lentelė

Importo apimtis (tonomis) per mėnesį

Importo apimtis (tonomis) per mėnesį

2017 7

2017 8

2017 9

2017 10

2017 11

2017 12

Importo iš Argentinos apimtis (tonomis)

0

0

29 975

57 526

188 986

117 518

Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija.

Šaltinis:

| (334) | 2017 m. sausio–rugpjūčio mėn. biodyzelino iš Argentinos neimportuota. Iš 9 lentelėje pateiktų statistinių mėnesinių importo duomenų matyti, kad, sumažinus iš Argentinos importuojamam biodyzelinui taikomus antidempingo muitus, biodyzelino importas sparčiai ir labai didėjo. |
| --- | --- |

(334)

2017 m. sausio–rugpjūčio mėn. biodyzelino iš Argentinos neimportuota. Iš 9 lentelėje pateiktų statistinių mėnesinių importo duomenų matyti, kad, sumažinus iš Argentinos importuojamam biodyzelinui taikomus antidempingo muitus, biodyzelino importas sparčiai ir labai didėjo.

| (335) | Mėnesinis biodyzelino importas iš Argentinos į Sąjungą laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio – per pirmuosius aštuonis 2018 m. mėnesius kito taip:

  10 lentelė


  Importo apimtis (tūkstančiais tonų) per mėnesį














  2018 m. | Saus. | Vas. | Kov. | Bal. | Geg. | Birž. | Liep. | Rugpj. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Argentinos apimtis (tūkst. tonų) | 173 | 161 | 131 | 30 | 119 | 161 | 141 | 177 |
| Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija. |

(335)

Mėnesinis biodyzelino importas iš Argentinos į Sąjungą laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio – per pirmuosius aštuonis 2018 m. mėnesius kito taip:

10 lentelė

10 lentelė

Importo apimtis (tūkstančiais tonų) per mėnesį

Importo apimtis (tūkstančiais tonų) per mėnesį

2018 m.

Saus.

Vas.

Kov.

Bal.

Geg.

Birž.

Liep.

Rugpj.

Importo iš Argentinos apimtis (tūkst. tonų)

173

161

131

30

119

161

141

177

Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija.

Šaltinis:

| (336) | 2018 m. biodyzelinas iš Argentinos toliau importuotas. Eksportuojamas biodyzelinas į Sąjungos rinką atvežamas didelėmis pavienėmis siuntomis, paprastai pilnu laivu. Todėl analizuoti mėnesinį importo lygį nelabai prasminga. |
| --- | --- |

(336)

2018 m. biodyzelinas iš Argentinos toliau importuotas. Eksportuojamas biodyzelinas į Sąjungos rinką atvežamas didelėmis pavienėmis siuntomis, paprastai pilnu laivu. Todėl analizuoti mėnesinį importo lygį nelabai prasminga.

| (337) | Importo lygis pirmaisiais aštuoniais 2018 m. mėnesiais nesumažėjo. Apskaičiuota Argentinos importo į Sąjungą rinkos dalis, darant prielaidą, kad Sąjungos suvartojimas išliko nepakitęs, pirmaisiais aštuoniais 2018 m. mėnesiais siekė net 11,5 %. Iš to matyti, kad padidėjo ir apskaičiuota rinkos dalis, ir vidutinis mėnesinis importo lygis. |
| --- | --- |

(337)

Importo lygis pirmaisiais aštuoniais 2018 m. mėnesiais nesumažėjo. Apskaičiuota Argentinos importo į Sąjungą rinkos dalis, darant prielaidą, kad Sąjungos suvartojimas išliko nepakitęs, pirmaisiais aštuoniais 2018 m. mėnesiais siekė net 11,5 %. Iš to matyti, kad padidėjo ir apskaičiuota rinkos dalis, ir vidutinis mėnesinis importo lygis.

| (338) | Taip pat svarbu pažymėti tai, kad, nuo 2018 m. gegužės 25 d. pradėjus registruoti importuojamą produktą, importo iš Argentinos lygis nesumažėjo. 2018 m. rugpjūtis netgi buvo tas mėnuo, kurio importo iš Argentinos lygis buvo antras pagal dydį per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(338)

Taip pat svarbu pažymėti tai, kad, nuo 2018 m. gegužės 25 d. pradėjus registruoti importuojamą produktą, importo iš Argentinos lygis nesumažėjo. 2018 m. rugpjūtis netgi buvo tas mėnuo, kurio importo iš Argentinos lygis buvo antras pagal dydį per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (339) | Kaip nurodyta 334 konstatuojamojoje dalyje, importuoti iš Argentinos į Sąjungą pradėta tik besibaigiant tiriamajam laikotarpiui, o 2014–2016 m. neimportuota arba importas buvo nereikšmingas. Kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu, 2015 m. ir tiriamuoju laikotarpiu matyti iš toliau pateiktos 11 lentelės.

  11 lentelė


  Importo kaina | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis | 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Argentinos kaina (EUR už toną) | — | 633 | — | 636 | 613 |
| Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija. |

(339)

Kaip nurodyta 334 konstatuojamojoje dalyje, importuoti iš Argentinos į Sąjungą pradėta tik besibaigiant tiriamajam laikotarpiui, o 2014–2016 m. neimportuota arba importas buvo nereikšmingas. Kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu, 2015 m. ir tiriamuoju laikotarpiu matyti iš toliau pateiktos 11 lentelės.

11 lentelė

11 lentelė

Importo kaina

Importo kaina

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

2018 m. sausio–rugpjūčio mėn.

Importo iš Argentinos kaina (EUR už toną)

—

633

—

636

613

Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija.

Šaltinis:

| (340) | Laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio vidutinė svertinė iš Argentinos importuoto 335 konstatuojamojoje dalyje aprašytos importo apimties biodyzelino kaina sumažėjo iki 613 EUR už toną. Taigi vidutinė importo kaina po tiriamojo laikotarpio, palyginti su importo kaina tiriamuoju laikotarpiu, sumažėjo 3,6 %. |
| --- | --- |

(340)

Laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio vidutinė svertinė iš Argentinos importuoto 335 konstatuojamojoje dalyje aprašytos importo apimties biodyzelino kaina sumažėjo iki 613 EUR už toną. Taigi vidutinė importo kaina po tiriamojo laikotarpio, palyginti su importo kaina tiriamuoju laikotarpiu, sumažėjo 3,6 %.

| (341) | Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:






  — | atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, |
| --- | --- | --- |

(341)

Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

—

atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis,

| — | iš atrinktų Argentinos gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į importo išlaidas. |
| --- | --- |

—

iš atrinktų Argentinos gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į importo išlaidas.

| (342) | Po informacinio dokumento atskleidimo ištaisyta su valiutos kursu susijusi korektūros klaida, padaryta konvertuojant Group T6 CIF vertes į eurus, todėl sumažėjo Group T6 CIF vertė eurais. |
| --- | --- |

(342)

Po informacinio dokumento atskleidimo ištaisyta su valiutos kursu susijusi korektūros klaida, padaryta konvertuojant Group T6 CIF vertes į eurus, todėl sumažėjo Group T6 CIF vertė eurais.

Group T6

Group T6

| (343) | Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija iš Argentinos Vyriausybės, CARBIO ir nesusijusio importuotojo Gunvor gavo pastabų dėl pakoreguotos importo iš atrinktų Argentinos gamintojų pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje CIF kainos. |
| --- | --- |

(343)

Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija iš Argentinos Vyriausybės, CARBIO ir nesusijusio importuotojo Gunvor gavo pastabų dėl pakoreguotos importo iš atrinktų Argentinos gamintojų pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje CIF kainos.

Gunvor

| (344) | Argentinos Vyriausybė, CARBIO ir nesusijęs importuotojas Gunvor tvirtino, kad biodyzelino eksporto iš Argentinos kaina turėtų būti padidinta pridedant 6,5 % konvencinius muitus. Be to, CARBIO ir nesusijęs importuotojas Gunvor tvirtino, kad biodyzelino eksporto iš Argentinos kaina turėtų būti taip pat padidinta pridedant nuo 2017 m. rugsėjo mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn., t. y. keturis tiriamojo laikotarpio mėnesius, kuriais prasidėjo importas iš Argentinos, taikytas 6,5–8,1 % antidempingo priemones. |
| --- | --- |

(344)

Argentinos Vyriausybė, CARBIO ir nesusijęs importuotojas Gunvor tvirtino, kad biodyzelino eksporto iš Argentinos kaina turėtų būti padidinta pridedant 6,5 % konvencinius muitus. Be to, CARBIO ir nesusijęs importuotojas Gunvor tvirtino, kad biodyzelino eksporto iš Argentinos kaina turėtų būti taip pat padidinta pridedant nuo 2017 m. rugsėjo mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn., t. y. keturis tiriamojo laikotarpio mėnesius, kuriais prasidėjo importas iš Argentinos, taikytas 6,5–8,1 % antidempingo priemones.

Gunvor

Gunvor

| (345) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė savo pastabose nurodė, kad į Komisijos atliktą priverstinio kainų mažinimo skaičiavimą turėtų būti įtraukiami antidempingo muitai. CARBIO tokią pat pastabą dėl antidempingo muitų įtraukimo pateikė ankstesniame procedūros etape, o po galutinio faktų atskleidimo ją pakartojo. Šiuo atžvilgiu pastabų pateikė ir eksportuojantys gamintojai; jie tvirtino, kad reikėtų įtraukti antidempingo muitus. |
| --- | --- |

(345)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė savo pastabose nurodė, kad į Komisijos atliktą priverstinio kainų mažinimo skaičiavimą turėtų būti įtraukiami antidempingo muitai. CARBIO tokią pat pastabą dėl antidempingo muitų įtraukimo pateikė ankstesniame procedūros etape, o po galutinio faktų atskleidimo ją pakartojo. Šiuo atžvilgiu pastabų pateikė ir eksportuojantys gamintojai; jie tvirtino, kad reikėtų įtraukti antidempingo muitus.

| (346) | Komisija sutiko su tvirtinimu, kad prie CIF kainos reikia pridėti konvencinius muitus, ir atitinkamai pakeitė savo skaičiavimus. |
| --- | --- |

(346)

Komisija sutiko su tvirtinimu, kad prie CIF kainos reikia pridėti konvencinius muitus, ir atitinkamai pakeitė savo skaičiavimus.

| (347) | Komisija nesutiko su tvirtinimu, kad prie CIF kainos reikia pridėti antidempingo muitus, nes šiuo atžvilgiu prašymą laikė nepagrįstu. Komisija manė, kad nagrinėjamojoje byloje tinkamiau analizuoti, kaip eksportuojantys gamintojai elgiasi nesant antidempingo muitų, nes pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalies d punktą analizuodama žalos grėsmę ji turi analizuoti būsimą importo kainų poveikį Sąjungos pramonei. Be to, priemonės, kuriomis buvo nustatyti antidempingo muitai, nustotos taikyti 2018 m. spalio 18 d. (115) Todėl ateityje antidempingo muitai nebeturės poveikio importo kainoms, o jau surinkti antidempingo muitai turės būti grąžinti arba sumažinti atgaline data. |
| --- | --- |

(347)

Komisija nesutiko su tvirtinimu, kad prie CIF kainos reikia pridėti antidempingo muitus, nes šiuo atžvilgiu prašymą laikė nepagrįstu. Komisija manė, kad nagrinėjamojoje byloje tinkamiau analizuoti, kaip eksportuojantys gamintojai elgiasi nesant antidempingo muitų, nes pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalies d punktą analizuodama žalos grėsmę ji turi analizuoti būsimą importo kainų poveikį Sąjungos pramonei. Be to, priemonės, kuriomis buvo nustatyti antidempingo muitai, nustotos taikyti 2018 m. spalio 18 d. (115) Todėl ateityje antidempingo muitai nebeturės poveikio importo kainoms, o jau surinkti antidempingo muitai turės būti grąžinti arba sumažinti atgaline data.

115

| (348) | Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO savo pastaboje nurodė, kad, Komisijos tvirtinimu, per dabartinį tyrimą bendradarbiavo tik vienas nesusijęs importuotojas, todėl šioje byloje taip pat reikėtų taikyti per 2013 m. antidempingo tyrimą taikytas importo išlaidas. CARBIO taip pat tvirtino, kad Komisija nenurodė, kodėl ji atmetė atitinkamo nesusijusio importuotojo nurodytas importo išlaidas. Importuotojas Gunvor taip pat tvirtino, kad turėtų būti taikomos jo nurodytos faktinės importo išlaidos. Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO savo pastabose šį tvirtinimą pakartojo. |
| --- | --- |

(348)

Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO savo pastaboje nurodė, kad, Komisijos tvirtinimu, per dabartinį tyrimą bendradarbiavo tik vienas nesusijęs importuotojas, todėl šioje byloje taip pat reikėtų taikyti per 2013 m. antidempingo tyrimą taikytas importo išlaidas. CARBIO taip pat tvirtino, kad Komisija nenurodė, kodėl ji atmetė atitinkamo nesusijusio importuotojo nurodytas importo išlaidas. Importuotojas Gunvor taip pat tvirtino, kad turėtų būti taikomos jo nurodytos faktinės importo išlaidos. Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO savo pastabose šį tvirtinimą pakartojo.

Gunvor

| (349) | Komisija patvirtino tai, kad, taikant 341 konstatuojamojoje dalyje paaiškintą metodiką, pridedant importo išlaidas remtasi importo išlaidomis, taikytomis per tyrimą, po kurio Reglamentu (ES) 1194/2013 buvo nustatyti antidempingo muitai (116). Šios išlaidos taikytos todėl, kad vienintelis per dabartinį tyrimą bendradarbiavęs nesusijęs importuotojas prašė išlaikyti duomenų konfidencialumą. Be to, ankstesniame tyrime taikytos importo išlaidos apėmė įvairių skirtingų importo išlaidų kategorijas ir kiekybinį jų įvertinimą. Per dabartinį tyrimą tokios informacijos iš bendradarbiaujančio nesusijusio importuotojo negauta. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad 2013 m. taikytos nagrinėjamojo produkto importo išlaidos ir tiriamuoju laikotarpiu patirtos importo išlaidos reikšmingai skiriasi. Be to, importo išlaidos 2013 m. buvo išreikštos eurais. Kadangi ARS valiutos kursas nuo 2012 m. mažėjo apie aštuonis kartus, o infliacija euro zonoje nuo 2013 m. buvo labai nedidelė (per pastaruosius šešerius metus iš viso sudarė apie 5 %), Komisija manė, kad tinkama taikyti per ankstesnį tyrimą nurodytas importo išlaidas. |
| --- | --- |

(349)

Komisija patvirtino tai, kad, taikant 341 konstatuojamojoje dalyje paaiškintą metodiką, pridedant importo išlaidas remtasi importo išlaidomis, taikytomis per tyrimą, po kurio Reglamentu (ES) 1194/2013 buvo nustatyti antidempingo muitai (116). Šios išlaidos taikytos todėl, kad vienintelis per dabartinį tyrimą bendradarbiavęs nesusijęs importuotojas prašė išlaikyti duomenų konfidencialumą. Be to, ankstesniame tyrime taikytos importo išlaidos apėmė įvairių skirtingų importo išlaidų kategorijas ir kiekybinį jų įvertinimą. Per dabartinį tyrimą tokios informacijos iš bendradarbiaujančio nesusijusio importuotojo negauta. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad 2013 m. taikytos nagrinėjamojo produkto importo išlaidos ir tiriamuoju laikotarpiu patirtos importo išlaidos reikšmingai skiriasi. Be to, importo išlaidos 2013 m. buvo išreikštos eurais. Kadangi ARS valiutos kursas nuo 2012 m. mažėjo apie aštuonis kartus, o infliacija euro zonoje nuo 2013 m. buvo labai nedidelė (per pastaruosius šešerius metus iš viso sudarė apie 5 %), Komisija manė, kad tinkama taikyti per ankstesnį tyrimą nurodytas importo išlaidas.

116

| (350) | Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija ištaisė su atrinktų eksportuojančių gamintojų CIF vertės skaičiavimu susijusią korektūros klaidą. |
| --- | --- |

(350)

Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija ištaisė su atrinktų eksportuojančių gamintojų CIF vertės skaičiavimu susijusią korektūros klaidą.

| (351) | Todėl Komisija lygino prireikus tinkamai pakoreguotas to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainas, atskaičius lengvatas ir nuolaidas. |
| --- | --- |

(351)

Todėl Komisija lygino prireikus tinkamai pakoreguotas to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainas, atskaičius lengvatas ir nuolaidas.

| (352) | Lyginant kiekvienos rūšies produkto kainas daugiausia dėmesio skirta RFT palyginimui, neatsižvelgiant į naudotą žaliavą. Kita savybė, į kurią atsižvelgė Komisija, buvo, ar produktas daugumoje valstybių narių buvo įtrauktas į apskaitą du kartus. Taikydamos „dvigubą apskaitą“, rafinavimo įmonės konkrečios rūšies biodyzelino kiekį savo gaminamuose degaluose į apskaitą gali įtraukti du kartus (pvz., „du kartus į apskaitą įtrauktas“ 3 % biodyzelino kiekis būtų laikomas atitinkančiu 6 % biodyzelino kiekio). Dėl Vokietijos, kurioje taikomas skirtingas išmetamo CO2 kiekio mažinimo veiksmingumo skaičiavimo būdas, Komisija taip pat atsižvelgė į šią Vokietijos rinkos ypatybę. |
| --- | --- |

(352)

Lyginant kiekvienos rūšies produkto kainas daugiausia dėmesio skirta RFT palyginimui, neatsižvelgiant į naudotą žaliavą. Kita savybė, į kurią atsižvelgė Komisija, buvo, ar produktas daugumoje valstybių narių buvo įtrauktas į apskaitą du kartus. Taikydamos „dvigubą apskaitą“, rafinavimo įmonės konkrečios rūšies biodyzelino kiekį savo gaminamuose degaluose į apskaitą gali įtraukti du kartus (pvz., „du kartus į apskaitą įtrauktas“ 3 % biodyzelino kiekis būtų laikomas atitinkančiu 6 % biodyzelino kiekio). Dėl Vokietijos, kurioje taikomas skirtingas išmetamo CO2 kiekio mažinimo veiksmingumo skaičiavimo būdas, Komisija taip pat atsižvelgė į šią Vokietijos rinkos ypatybę.

2

| (353) | Komisija nustatė, kad dauguma galutinių biodyzeliną perkančių klientų nežino, kokios žaliavos naudotos gaminant, ir tuo nesidomi, bet reikalauja tam tikrą maksimalią RFT atitinkančio produkto. Ši temperatūra svyruoja atsižvelgiant į sezoną ir klimato sąlygas. Vasaros mėnesiais ir šiltesniuose regionuose klientams tinka didesnė RFT, o žiemos mėnesiais ir šaltesniuose regionuose jie reikalauja žemesnės RTF biodyzelino. |
| --- | --- |

(353)

Komisija nustatė, kad dauguma galutinių biodyzeliną perkančių klientų nežino, kokios žaliavos naudotos gaminant, ir tuo nesidomi, bet reikalauja tam tikrą maksimalią RFT atitinkančio produkto. Ši temperatūra svyruoja atsižvelgiant į sezoną ir klimato sąlygas. Vasaros mėnesiais ir šiltesniuose regionuose klientams tinka didesnė RFT, o žiemos mėnesiais ir šaltesniuose regionuose jie reikalauja žemesnės RTF biodyzelino.

| (354) | Palyginimo rezultatą Komisija išreiškė procentine atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu dalimi. Paaiškėjo, kad atrinktų eksportuotojų importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos rinkoje vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 9,5–15,2 %. |
| --- | --- |

(354)

Palyginimo rezultatą Komisija išreiškė procentine atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu dalimi. Paaiškėjo, kad atrinktų eksportuotojų importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos rinkoje vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 9,5–15,2 %.

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| (355) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(355)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (356) | Kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti žalos grėsmę ir neigiamą įtaką Europos pramonės pardavimo kainų lygiui, parduodamiems kiekiams, rinkos daliai ir pelnui, taikytas atrankos metodas. |
| --- | --- |

(356)

Kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti žalos grėsmę ir neigiamą įtaką Europos pramonės pardavimo kainų lygiui, parduodamiems kiekiams, rinkos daliai ir pelnui, taikytas atrankos metodas.

| (357) | Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija įvertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir Europos biodyzelino tarybos pateikta informacija. |
| --- | --- |

(357)

Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija įvertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir Europos biodyzelino tarybos pateikta informacija.

| (358) | Komisija tikrino Europos biodyzelino tarybos pateiktų duomenų rinkimo metodiką ir informacijos pagrįstumą tinkamais dokumentais bei mokslinių tyrimų procedūromis. |
| --- | --- |

(358)

Komisija tikrino Europos biodyzelino tarybos pateiktų duomenų rinkimo metodiką ir informacijos pagrįstumą tinkamais dokumentais bei mokslinių tyrimų procedūromis.

| (359) | Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(359)

Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

| (360) | Makroekonominiai rodikliai – tai gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijavimo suma ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo arba dempingo. |
| --- | --- |

(360)

Makroekonominiai rodikliai – tai gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijavimo suma ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo arba dempingo.

| (361) | Mikroekonominiai rodikliai – tai vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(361)

Mikroekonominiai rodikliai – tai vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

| (362) | Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija išsiuntė dar du su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio susijusių klausimų rinkinius. Vienas klausimų rinkinys buvo išsiųstas trims atrinktoms bendrovėms, o kitas – EBB. Komisija išanalizavo visų atitinkamų šalių pateiktus atsakymus. Gauta informacija Komisija rėmėsi nustatydama su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio susijusius faktus. |
| --- | --- |

(362)

Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija išsiuntė dar du su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio susijusių klausimų rinkinius. Vienas klausimų rinkinys buvo išsiųstas trims atrinktoms bendrovėms, o kitas – EBB. Komisija išanalizavo visų atitinkamų šalių pateiktus atsakymus. Gauta informacija Komisija rėmėsi nustatydama su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio susijusius faktus.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (363) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 15 074 688 | 16 009 878 | 16 561 814 | 16 594 853 |
| Indeksas | 100 | 106 | 110 | 110 |
| Pajėgumų naudojimas | 75 % | 74 % | 72 % | 79 % |
| Indeksas | 100 | 98 | 96 | 105 |
| Šaltinis: EBB. |

(363)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

12 lentelė

Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Gamybos pajėgumai (tonomis)

15 074 688

16 009 878

16 561 814

16 594 853

Indeksas

Indeksas

100

100

106

106

110

110

110

110

Pajėgumų naudojimas

75 %

74 %

72 %

79 %

Indeksas

Indeksas

100

100

98

98

96

96

105

105

Šaltinis: EBB.

Šaltinis:

| (364) | Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo ir padidėjo iki 10 %, kad būtų galima atsižvelgti į didėjančią paklausą. |
| --- | --- |

(364)

Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo ir padidėjo iki 10 %, kad būtų galima atsižvelgti į didėjančią paklausą.

| (365) | Su pajėgumais susijusius duomenis, panašiai kaip informaciją apie gamybą, EBB renka iš savo narių, įskaitant nacionalines asociacijas, o informaciją apie ne narių pajėgumus ji renka iš kitų viešai prieinamų šaltinių. |
| --- | --- |

(365)

Su pajėgumais susijusius duomenis, panašiai kaip informaciją apie gamybą, EBB renka iš savo narių, įskaitant nacionalines asociacijas, o informaciją apie ne narių pajėgumus ji renka iš kitų viešai prieinamų šaltinių.

| (366) | Į su gamybos pajėgumais susijusius skaičius neįtraukta daug nepanaudotais laikomų pajėgumų. EBB paaiškino, kad kai kurios įrengtos biodyzelino gamyklos kelerius metus nebuvo naudojamos ir todėl turėtų būti laikomos ilgą laiką nenaudotomis gamybai. Šiose gamyklose, nors jos formaliai įrengtos, nebūtų galima iš naujo pradėti gamybos investavus į techninį pritaikymą ir po ilgo laikotarpio. |
| --- | --- |

(366)

Į su gamybos pajėgumais susijusius skaičius neįtraukta daug nepanaudotais laikomų pajėgumų. EBB paaiškino, kad kai kurios įrengtos biodyzelino gamyklos kelerius metus nebuvo naudojamos ir todėl turėtų būti laikomos ilgą laiką nenaudotomis gamybai. Šiose gamyklose, nors jos formaliai įrengtos, nebūtų galima iš naujo pradėti gamybos investavus į techninį pritaikymą ir po ilgo laikotarpio.

| (367) | Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 % (arba 4 procentiniais punktais) nuo 75 % iki 79 %. Didžiausią pajėgumų naudojimo lygį pramonė pasiekė tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(367)

Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 % (arba 4 procentiniais punktais) nuo 75 % iki 79 %. Didžiausią pajėgumų naudojimo lygį pramonė pasiekė tiriamuoju laikotarpiu.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (368) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  13 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis) | 11 363 729 | 11 305 117 | 10 920 665 | 13 004 462 |
| Indeksas | 100 | 99 | 96 | 114 |
| Rinkos dalis | 95,4 % | 95,9 % | 95,5 % | 91,6 % |
| Šaltinis: EBB, statistiniai importo ir eksporto duomenys. |

(368)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

13 lentelė

13 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

11 363 729

11 305 117

10 920 665

13 004 462

Indeksas

Indeksas

100

100

99

99

96

96

114

114

Rinkos dalis

95,4 %

95,9 %

95,5 %

91,6 %

Šaltinis: EBB, statistiniai importo ir eksporto duomenys.

Šaltinis:

| (369) | 2014–2016 m. Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo 4 %, o paskui tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 18 procentinių punktų, t. y. 14 % viršijo 2014 m. pardavimą. |
| --- | --- |

(369)

2014–2016 m. Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo 4 %, o paskui tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 18 procentinių punktų, t. y. 14 % viršijo 2014 m. pardavimą.

| (370) | Pardavimą skatino tie patys veiksniai kaip ir suvartojimą – jie aprašyti 324–328 konstatuojamosiose dalyse. 2014–2016 m. importas didelės įtakos pardavimo lygiui neturėjo, todėl pardavimo lygis ir rinkos dalis išliko stabilūs. |
| --- | --- |

(370)

Pardavimą skatino tie patys veiksniai kaip ir suvartojimą – jie aprašyti 324–328 konstatuojamosiose dalyse. 2014–2016 m. importas didelės įtakos pardavimo lygiui neturėjo, todėl pardavimo lygis ir rinkos dalis išliko stabilūs.

| (371) | Padėtį rinkoje pakeitė 2017 m. importo iš Argentinos muitų sumažinimas. Nors importuoti pradėta tik besibaigiant metams, Sąjungos pramonė, palyginti su 2014 m., prarado 3,8 procentinio punkto rinkos dalies. Kaip paaiškinta 333 konstatuojamojoje dalyje, šis didelis rinkos dalies sumažėjimas sutampa su paskutinius keturis tiriamojo laikotarpio mėnesius į Sąjungos rinką patekusio nagrinėjamojo produkto importu. |
| --- | --- |

(371)

Padėtį rinkoje pakeitė 2017 m. importo iš Argentinos muitų sumažinimas. Nors importuoti pradėta tik besibaigiant metams, Sąjungos pramonė, palyginti su 2014 m., prarado 3,8 procentinio punkto rinkos dalies. Kaip paaiškinta 333 konstatuojamojoje dalyje, šis didelis rinkos dalies sumažėjimas sutampa su paskutinius keturis tiriamojo laikotarpio mėnesius į Sąjungos rinką patekusio nagrinėjamojo produkto importu.

| (372) | Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO pateikė pastabą dėl nustatytos 2015–2016 m. Sąjungos pramonės rinkos dalies ir nurodė, kad, nors importo iš Argentinos nebūta, Sąjungos pramonės rinkos dalis šiuo laikotarpiu mažėjo. |
| --- | --- |

(372)

Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO pateikė pastabą dėl nustatytos 2015–2016 m. Sąjungos pramonės rinkos dalies ir nurodė, kad, nors importo iš Argentinos nebūta, Sąjungos pramonės rinkos dalis šiuo laikotarpiu mažėjo.

| (373) | Patikrinusi atitinkamus duomenis Komisija nustatė, kad, informaciniame dokumente apskaičiuojant Sąjungos suvartojimą, buvo padaryta klaida, todėl buvo neteisingai nustatytos Sąjungos pramonės rinkos dalys. Ši klaida buvo ištaisyta. Teisingi skaičiai pateikti 7 ir 13 lentelėse. |
| --- | --- |

(373)

Patikrinusi atitinkamus duomenis Komisija nustatė, kad, informaciniame dokumente apskaičiuojant Sąjungos suvartojimą, buvo padaryta klaida, todėl buvo neteisingai nustatytos Sąjungos pramonės rinkos dalys. Ši klaida buvo ištaisyta. Teisingi skaičiai pateikti 7 ir 13 lentelėse.

| (374) | Ištaisius šią klaidą, Sąjungos rinkos dalis 2015–2016 m. išliko stabili ir sumažėjo tik tiriamuoju laikotarpiu dėl padidėjusios Argentinos importo apimties. |
| --- | --- |

(374)

Ištaisius šią klaidą, Sąjungos rinkos dalis 2015–2016 m. išliko stabili ir sumažėjo tik tiriamuoju laikotarpiu dėl padidėjusios Argentinos importo apimties.

4.4.2.3.   Augimas

Augimas

| (375) | Nors Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 %, Sąjungos pramonės pardavimas ir gamyba padidėjo atitinkamai tik 14 % ir 15 %. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti visais rinkos augimo pranašumais, nes didelę dalį šio augimo absorbavo tiriamuoju laikotarpiu padidėjęs subsidijuojamo Argentinos importo kiekis. |
| --- | --- |

(375)

Nors Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 %, Sąjungos pramonės pardavimas ir gamyba padidėjo atitinkamai tik 14 % ir 15 %. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti visais rinkos augimo pranašumais, nes didelę dalį šio augimo absorbavo tiriamuoju laikotarpiu padidėjęs subsidijuojamo Argentinos importo kiekis.

4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

| (376) | Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  14 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 2 406 | 2 763 | 2 762 | 2 733 |
| Indeksas | 100 | 115 | 115 | 114 |
| Našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 4 718 | 4 267 | 4 329 | 4 782 |
| Indeksas | 100 | 90 | 92 | 101 |
| Šaltinis: EBB. |

(376)

Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

14 lentelė

14 lentelė

Užimtumas ir našumas

Užimtumas ir našumas

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Darbuotojų skaičius

2 406

2 763

2 762

2 733

Indeksas

Indeksas

100

100

115

115

115

115

114

114

Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

4 718

4 267

4 329

4 782

Indeksas

Indeksas

100

100

90

90

92

92

101

101

Šaltinis: EBB.

Šaltinis:

| (377) | Užimtumo Sąjungoje raida skyrėsi nuo gamybos, pardavimo ir suvartojimo tendencijų. Palyginti smarkiai užimtumas padidėjo 2015 m. – per metus išaugo 15 %. Nuo tada, įskaitant tiriamąjį laikotarpį, jo lygis išliko stabilus. |
| --- | --- |

(377)

Užimtumo Sąjungoje raida skyrėsi nuo gamybos, pardavimo ir suvartojimo tendencijų. Palyginti smarkiai užimtumas padidėjo 2015 m. – per metus išaugo 15 %. Nuo tada, įskaitant tiriamąjį laikotarpį, jo lygis išliko stabilus.

| (378) | Padidėjimą 2015 m. būtų galima laikyti Sąjungos pramonės reakcija į gerėjančias biodyzelino rinkos sąlygas ir būsimo gerėjimo lūkesčius. Tačiau nedidelis užimtumo sumažėjimas tiriamuoju laikotarpiu dar nėra reakcija į padidėjusį importą iš Argentinos. Sąjungos pramonė tiriamuoju laikotarpiu pajėgumų dar nemažino, todėl užimtumas išliko stabilus. |
| --- | --- |

(378)

Padidėjimą 2015 m. būtų galima laikyti Sąjungos pramonės reakcija į gerėjančias biodyzelino rinkos sąlygas ir būsimo gerėjimo lūkesčius. Tačiau nedidelis užimtumo sumažėjimas tiriamuoju laikotarpiu dar nėra reakcija į padidėjusį importą iš Argentinos. Sąjungos pramonė tiriamuoju laikotarpiu pajėgumų dar nemažino, todėl užimtumas išliko stabilus.

4.4.2.5.   Kompensuotinų subsidijų sumos dydis ir atsigavimas po ankstesnio subsidijavimo arba dempingo

Kompensuotinų subsidijų sumos dydis ir atsigavimas po ankstesnio subsidijavimo arba dempingo

| (379) | Subsidijuojamo importo iš nagrinėjamosios šalies poveikis Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į didelę šio importo apimtį ir mažas jo kainas, buvo didelis. |
| --- | --- |

(379)

Subsidijuojamo importo iš nagrinėjamosios šalies poveikis Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į didelę šio importo apimtį ir mažas jo kainas, buvo didelis.

| (380) | 2013 m. lapkričio 26 d. Sąjunga biodyzelino importui – be kita ko, iš Argentinos – nustatė galutinius antidempingo muitus. Šie muitai buvo grindžiami žalos pašalinimo lygiais, siekusiais nuo 22 % iki 25,7 %. |
| --- | --- |

(380)

2013 m. lapkričio 26 d. Sąjunga biodyzelino importui – be kita ko, iš Argentinos – nustatė galutinius antidempingo muitus. Šie muitai buvo grindžiami žalos pašalinimo lygiais, siekusiais nuo 22 % iki 25,7 %.

| (381) | Kaip nurodyta 332 konstatuojamojoje dalyje, šie antidempingo muitai 2017 m. rugsėjo mėn. buvo labai sumažinti, todėl biodyzelino importas iš Argentinos ėmė labai didėti. Kaip nurodyta 330 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuota Argentinos biodyzelino importo rinkos dalis Sąjungoje tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 2,8 %. Apskaičiuota Argentinos biodyzelino importo rinkos dalis Sąjungoje paskutinįjį 2017 m. ketvirtį viršija 10 %. Biodyzelino importas iš Argentinos į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio toliau didėjo ir, nepaisant importo registracijos, apskaičiuota Argentinos importo į Sąjungą rinkos dalis pirmąjį 2018 m. pusmetį išliko didesnė kaip 10 %. |
| --- | --- |

(381)

Kaip nurodyta 332 konstatuojamojoje dalyje, šie antidempingo muitai 2017 m. rugsėjo mėn. buvo labai sumažinti, todėl biodyzelino importas iš Argentinos ėmė labai didėti. Kaip nurodyta 330 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuota Argentinos biodyzelino importo rinkos dalis Sąjungoje tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 2,8 %. Apskaičiuota Argentinos biodyzelino importo rinkos dalis Sąjungoje paskutinįjį 2017 m. ketvirtį viršija 10 %. Biodyzelino importas iš Argentinos į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio toliau didėjo ir, nepaisant importo registracijos, apskaičiuota Argentinos importo į Sąjungą rinkos dalis pirmąjį 2018 m. pusmetį išliko didesnė kaip 10 %.

| (382) | Iš 335 konstatuojamojoje dalyje pateiktų išsamių laikotarpio po tiriamojo laikotarpio statistinių duomenų matyti, kad iki 2018 m. rugpjūčio mėn. atitinkamas importo lygis išliko ir, nors nuo 2018 m. gegužės 18 d. importas buvo registruojamas, net dar labiau padidėjo. |
| --- | --- |

(382)

Iš 335 konstatuojamojoje dalyje pateiktų išsamių laikotarpio po tiriamojo laikotarpio statistinių duomenų matyti, kad iki 2018 m. rugpjūčio mėn. atitinkamas importo lygis išliko ir, nors nuo 2018 m. gegužės 18 d. importas buvo registruojamas, net dar labiau padidėjo.

| (383) | Biodyzelino importas iš Argentinos į Sąjungą smarkiai ir labai didėti pradėjo 2017 m. rugsėjo mėn. ir buvo toliau vykdomas nepaisant jo registravimo. Importuojant mažomis kainomis buvo priverstinai labai sumažintos Sąjungos pramonės kainos, todėl Sąjungos pramonė prarado tam tikrą rinkos dalį ir negalėjo pasinaudoti visais rinkos augimo pranašumais. |
| --- | --- |

(383)

Biodyzelino importas iš Argentinos į Sąjungą smarkiai ir labai didėti pradėjo 2017 m. rugsėjo mėn. ir buvo toliau vykdomas nepaisant jo registravimo. Importuojant mažomis kainomis buvo priverstinai labai sumažintos Sąjungos pramonės kainos, todėl Sąjungos pramonė prarado tam tikrą rinkos dalį ir negalėjo pasinaudoti visais rinkos augimo pranašumais.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

| (384) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  15 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už toną) | 817 | 715 | 765 | 832 |
| Indeksas | 100 | 87 | 94 | 102 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną) | 797 | 728 | 767 | 827 |
| Indeksas | 100 | 91 | 96 | 104 |
| Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(384)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

15 lentelė

15 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje

Pardavimo kainos Sąjungoje

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už toną)

817

715

765

832

Indeksas

Indeksas

100

100

87

87

94

94

102

102

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

797

728

767

827

Indeksas

Indeksas

100

100

91

91

96

96

104

104

Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (385) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams vidutinė svertinė vieneto kaina 2015 m. sumažėjo net 13 %. Paskui 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu ji padidėjo ir 2 % viršijo 2014 m. kainą. |
| --- | --- |

(385)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams vidutinė svertinė vieneto kaina 2015 m. sumažėjo net 13 %. Paskui 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu ji padidėjo ir 2 % viršijo 2014 m. kainą.

| (386) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vieneto gamybos sąnaudos atitiko kainų tendenciją ir 2015 m. sumažėjo 9 %. 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos padidėjo ir 4 % viršijo 2014 m. sąnaudas. Tai atitiko pagrindinės žaliavos – rapsų – kainų pokyčius: nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio ši kaina padidėjo 8 % (117). |
| --- | --- |

(386)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vieneto gamybos sąnaudos atitiko kainų tendenciją ir 2015 m. sumažėjo 9 %. 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos padidėjo ir 4 % viršijo 2014 m. sąnaudas. Tai atitiko pagrindinės žaliavos – rapsų – kainų pokyčius: nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio ši kaina padidėjo 8 % (117).

117

| (387) | Vidutinė vieneto pardavimo kaina ir vieneto sąnaudos susijusios su atrinktais Sąjungos gamintojais, bet nėra tiesiogiai palyginamos. Taip yra todėl, kad kainos susijusios tik su pardavimu nesusijusiems Sąjungos pirkėjams, o sąnaudos susijusios su visa gamyba. |
| --- | --- |

(387)

Vidutinė vieneto pardavimo kaina ir vieneto sąnaudos susijusios su atrinktais Sąjungos gamintojais, bet nėra tiesiogiai palyginamos. Taip yra todėl, kad kainos susijusios tik su pardavimu nesusijusiems Sąjungos pirkėjams, o sąnaudos susijusios su visa gamyba.

| (388) | Biodyzelino kainos raida susijusi su žaliavos – žemės ūkio produkcijos arba aliejaus – rinkos kainos raida. Žaliavų sąnaudos yra pagrindinis sąnaudų veiksnys; jos labai lemia visas gamybos sąnaudas, todėl ir rinkos pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(388)

Biodyzelino kainos raida susijusi su žaliavos – žemės ūkio produkcijos arba aliejaus – rinkos kainos raida. Žaliavų sąnaudos yra pagrindinis sąnaudų veiksnys; jos labai lemia visas gamybos sąnaudas, todėl ir rinkos pardavimo kainą.

| (389) | Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija iš Argentinos Vyriausybės gavo pastabų dėl atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės svertinės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos. Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad 2015 m. ši kaina sumažėjo net 13 % ir kad Komisija neatliko jokios analizės siekdama atsieti kitas galimos žalos priežastis, nors ir neginčijama tai, kad Argentinos importas 2015 m. tesudarė 0,5 % rinkos dalies. |
| --- | --- |

(389)

Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija iš Argentinos Vyriausybės gavo pastabų dėl atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės svertinės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos. Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad 2015 m. ši kaina sumažėjo net 13 % ir kad Komisija neatliko jokios analizės siekdama atsieti kitas galimos žalos priežastis, nors ir neginčijama tai, kad Argentinos importas 2015 m. tesudarė 0,5 % rinkos dalies.

| (390) | Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad, kaip paaiškinta 388 konstatuojamojoje dalyje, biodyzelino kainų raida yra susijusi su žaliavų rinkos kainų raida. Tarptautinė rapsų aliejaus kaina nuo 2014 m. iki 2015 m. iš tikrųjų sumažėjo 14,5 % (118). Tai atitinka Argentinos Vyriausybės nurodytos atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės svertinės vieneto pardavimo kainos sumažėjimą 13 % ir kartu patvirtina teiginį, kad žaliavų kainos lemia rinkos pardavimo kainas. |
| --- | --- |

(390)

Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad, kaip paaiškinta 388 konstatuojamojoje dalyje, biodyzelino kainų raida yra susijusi su žaliavų rinkos kainų raida. Tarptautinė rapsų aliejaus kaina nuo 2014 m. iki 2015 m. iš tikrųjų sumažėjo 14,5 % (118). Tai atitinka Argentinos Vyriausybės nurodytos atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės svertinės vieneto pardavimo kainos sumažėjimą 13 % ir kartu patvirtina teiginį, kad žaliavų kainos lemia rinkos pardavimo kainas.

118

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

Darbo sąnaudos

| (391) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  16 lentelė


  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR) | 66 530 | 71 573 | 65 237 | 65 874 |
| Indeksas | 100 | 108 | 98 | 99 |
| Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(391)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

16 lentelė

16 lentelė

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

66 530

71 573

65 237

65 874

Indeksas

Indeksas

100

100

108

108

98

98

99

99

Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (392) | Vidutinės darbo sąnaudos buvo stabilios, išskyrus 2015 m., kai jos buvo didesnės nei kitais metais. Tai buvo tie metai, kuriais Sąjungos pramonė ėmė labai didinti užimtumo lygį. Matyti, kad tolesniais laikotarpiais, 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai užimtumas nuolat didėjo visus metus, vidutinės darbo sąnaudos išliko labai panašaus stabilaus lygio. |
| --- | --- |

(392)

Vidutinės darbo sąnaudos buvo stabilios, išskyrus 2015 m., kai jos buvo didesnės nei kitais metais. Tai buvo tie metai, kuriais Sąjungos pramonė ėmė labai didinti užimtumo lygį. Matyti, kad tolesniais laikotarpiais, 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai užimtumas nuolat didėjo visus metus, vidutinės darbo sąnaudos išliko labai panašaus stabilaus lygio.

4.4.3.3.   Atsargos

Atsargos

| (393) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  17 lentelė


  Atsargos | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 117 074 | 85 725 | 92 291 | 87 864 |
| Indeksas | 100 | 73 | 79 | 75 |
| Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(393)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

17 lentelė

17 lentelė

Atsargos

Atsargos

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

117 074

85 725

92 291

87 864

Indeksas

Indeksas

100

100

73

73

79

79

75

75

Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (394) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis buvo didžiausias 2014 m. Nuo 2014 m. iki 2015 m. jos sumažėjo 27 %, o paskui išliko panašaus lygio. Atsargų lygis tiriamuoju laikotarpiu nedidėjo taip, kaip gamyba ir pardavimas. Kadangi tiriamasis produktas parduodamas nesupakuotas, per vieną kartą gali būti pristatomas didelis daugiau kaip 10 000 tonų kiekis. Todėl, atsižvelgiant į tikslią sandorio datą, didelį poveikį atsargų lygiui gali turėti viena siunta. Taigi atsargų lygis yra Sąjungos pramonei mažiau reikšmingas rodiklis. |
| --- | --- |

(394)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis buvo didžiausias 2014 m. Nuo 2014 m. iki 2015 m. jos sumažėjo 27 %, o paskui išliko panašaus lygio. Atsargų lygis tiriamuoju laikotarpiu nedidėjo taip, kaip gamyba ir pardavimas. Kadangi tiriamasis produktas parduodamas nesupakuotas, per vieną kartą gali būti pristatomas didelis daugiau kaip 10 000 tonų kiekis. Todėl, atsižvelgiant į tikslią sandorio datą, didelį poveikį atsargų lygiui gali turėti viena siunta. Taigi atsargų lygis yra Sąjungos pramonei mažiau reikšmingas rodiklis.

4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (395) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  18 lentelė


  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (procentinė pardavimo apyvartos dalis) | 5,0 % | – 0,1 % | 0,9 % | 0,8 % |
| Indeksas | 100 | – 3 | 18 | 16 |
| Pinigų srautas (EUR) | 95 181 923 | 23 004 159 | 26 458 832 | 35 102 719 |
| Indeksas | 100 | 24 | 28 | 37 |
| Investicijos (EUR) | 8 970 184 | 19 697 707 | 8 039 845 | 38 946 892 |
| Indeksas | 100 | 220 | 90 | 434 |
| Investicijų grąža | 78 % | – 3 % | 18 % | 16 % |
| Indeksas | 100 | – 4 | 23 | 21 |
| Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(395)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

18 lentelė

18 lentelė

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (procentinė pardavimo apyvartos dalis)

5,0 %

– 0,1 %

0,9 %

0,8 %

Indeksas

Indeksas

100

100

– 3

– 3

18

18

16

16

Pinigų srautas (EUR)

95 181 923

23 004 159

26 458 832

35 102 719

Indeksas

Indeksas

100

100

24

24

28

28

37

37

Investicijos (EUR)

8 970 184

19 697 707

8 039 845

38 946 892

Indeksas

Indeksas

100

100

220

220

90

90

434

434

Investicijų grąža

78 %

– 3 %

18 %

16 %

Indeksas

Indeksas

100

100

– 4

– 4

23

23

21

21

Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (396) | Atrinktų trijų Sąjungos gamintojų pelningumą Komisija nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Pelningumas grindžiamas parduotų prekių sąnaudomis. |
| --- | --- |

(396)

Atrinktų trijų Sąjungos gamintojų pelningumą Komisija nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Pelningumas grindžiamas parduotų prekių sąnaudomis.

| (397) | Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas buvo mažas. Tik 2014 m. jis siekė 5 %, 2015 m. pelno negauta, o 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu jis neviršijo 1 %. Didelį pelningumą 2014 m. daugiausia nulėmė labai didelės finansinės vieno iš atrinktų Sąjungos gamintojų pajamos. Į jas neatsižvelgiant, Sąjungos pramonės pelningumas 2014 m. būtų panašus kaip ir kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais. |
| --- | --- |

(397)

Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas buvo mažas. Tik 2014 m. jis siekė 5 %, 2015 m. pelno negauta, o 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu jis neviršijo 1 %. Didelį pelningumą 2014 m. daugiausia nulėmė labai didelės finansinės vieno iš atrinktų Sąjungos gamintojų pajamos. Į jas neatsižvelgiant, Sąjungos pramonės pelningumas 2014 m. būtų panašus kaip ir kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais.

| (398) | Laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės pelningumas toliau mažėjo, o per pirmuosius šešis 2018 m. mėnesius sumažėjo 1,7 %. |
| --- | --- |

(398)

Laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės pelningumas toliau mažėjo, o per pirmuosius šešis 2018 m. mėnesius sumažėjo 1,7 %.

| (399) | Nepaisant žemo pelno lygio, Sąjungos pramonės veiklos pinigų srautai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo teigiami. Pramonė galėjo pati finansuoti savo veiklą. Vis dėlto taip pat dėl pinigų srautų pažymėtina, kad aukščiausias Sąjungos pramonės pinigų srauto lygis buvo 2014 m., o visais tolesniais metais neviršijo 37 % šio lygio. |
| --- | --- |

(399)

Nepaisant žemo pelno lygio, Sąjungos pramonės veiklos pinigų srautai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo teigiami. Pramonė galėjo pati finansuoti savo veiklą. Vis dėlto taip pat dėl pinigų srautų pažymėtina, kad aukščiausias Sąjungos pramonės pinigų srauto lygis buvo 2014 m., o visais tolesniais metais neviršijo 37 % šio lygio.

| (400) | Sąjungos pramonė visą nagrinėjamąjį laikotarpį toliau investavo ir didžiausią investavimo lygį pasiekė tiriamuoju laikotarpiu. Todėl staigus subsidijuojamo importo iš Argentinos patekimas į jos rinką besibaigiant tiriamajam laikotarpiui dar neturėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonės vykdomų investicijų lygiui. |
| --- | --- |

(400)

Sąjungos pramonė visą nagrinėjamąjį laikotarpį toliau investavo ir didžiausią investavimo lygį pasiekė tiriamuoju laikotarpiu. Todėl staigus subsidijuojamo importo iš Argentinos patekimas į jos rinką besibaigiant tiriamajam laikotarpiui dar neturėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonės vykdomų investicijų lygiui.

| (401) | Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo 79 % ir labiausiai atitiko pelningumo tendenciją. |
| --- | --- |

(401)

Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo 79 % ir labiausiai atitiko pelningumo tendenciją.

| (402) | Sąjungos pramonės finansinės veiklos rezultatai pelno požiūriu tiriamuoju laikotarpiu ribojo jos pajėgumą padidinti kapitalą. |
| --- | --- |

(402)

Sąjungos pramonės finansinės veiklos rezultatai pelno požiūriu tiriamuoju laikotarpiu ribojo jos pajėgumą padidinti kapitalą.

| (403) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad nedidelio Sąjungos pramonės pelningumo per visą laikotarpį nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio negalėjo nulemti importas iš Argentinos, kuris prasidėjo tik 2017 m. rugsėjo mėn. Todėl po informacinio dokumento atskleidimo nesusijęs importuotojas Gunvor savo pastabose taip pat nurodė, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatiria. |
| --- | --- |

(403)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad nedidelio Sąjungos pramonės pelningumo per visą laikotarpį nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio negalėjo nulemti importas iš Argentinos, kuris prasidėjo tik 2017 m. rugsėjo mėn. Todėl po informacinio dokumento atskleidimo nesusijęs importuotojas Gunvor savo pastabose taip pat nurodė, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatiria.

Gunvor

| (404) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO pakartojo savo pastabas dėl Sąjungos pramonės veiklos rezultatų ir nurodė kelis teigiamai kitusius veiklos rodiklius. Argentinos Vyriausybė taip pat pakartojo savo išvadą, kad, nesant importo iš Argentinos, importas iš šios šalies įtakos Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai neturėjo. |
| --- | --- |

(404)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO pakartojo savo pastabas dėl Sąjungos pramonės veiklos rezultatų ir nurodė kelis teigiamai kitusius veiklos rodiklius. Argentinos Vyriausybė taip pat pakartojo savo išvadą, kad, nesant importo iš Argentinos, importas iš šios šalies įtakos Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai neturėjo.

| (405) | Komisija pastebėjo, kad iš tendencijų, įskaitant pelningumo tendencijas, matyti, kad, atrodo, Sąjungos pramonė nuo buvusio dempingo poveikio visiškai neatsigavo. Tai pasakytina apie savo pastaboje Argentinos Vyriausybės nurodytą laikotarpį nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio. Be to, nors importas iš Argentinos iš tikrųjų iš naujo prasidėjo tik 2017 m. rugsėjo mėn., faktas, kad paskutinį 2017 m. ketvirtį jis pasiekė apskaičiuotą didesnę kaip 10 % rinkos dalį, negali būti nesusijęs su tuo, kad Sąjungos pramonė tiriamuoju laikotarpiu tepasiekė 0,8 % pelningumą (ir galiausiai vėliau patyrė nuostolių). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(405)

Komisija pastebėjo, kad iš tendencijų, įskaitant pelningumo tendencijas, matyti, kad, atrodo, Sąjungos pramonė nuo buvusio dempingo poveikio visiškai neatsigavo. Tai pasakytina apie savo pastaboje Argentinos Vyriausybės nurodytą laikotarpį nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio. Be to, nors importas iš Argentinos iš tikrųjų iš naujo prasidėjo tik 2017 m. rugsėjo mėn., faktas, kad paskutinį 2017 m. ketvirtį jis pasiekė apskaičiuotą didesnę kaip 10 % rinkos dalį, negali būti nesusijęs su tuo, kad Sąjungos pramonė tiriamuoju laikotarpiu tepasiekė 0,8 % pelningumą (ir galiausiai vėliau patyrė nuostolių). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

4.5.   Ekonominiai rodikliai po tiriamojo laikotarpio

Ekonominiai rodikliai po tiriamojo laikotarpio

| (406) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų paprašė atsakyti į papildomus klausimus ir gavo į atsakymus į juos. Laikotarpio po tiriamojo laikotarpio duomenys, pvz., tiriamojo laikotarpio mikroekonominiai rodikliai, buvo pateikti kaip svertinis trijų atrinktų Sąjungos gamintojų rodiklis. |
| --- | --- |

(406)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų paprašė atsakyti į papildomus klausimus ir gavo į atsakymus į juos. Laikotarpio po tiriamojo laikotarpio duomenys, pvz., tiriamojo laikotarpio mikroekonominiai rodikliai, buvo pateikti kaip svertinis trijų atrinktų Sąjungos gamintojų rodiklis.

| (407) | Atsižvelgiant į ribotą tyrimo trukmę, tam tikrus makroekonominius laikotarpio po tyrimo rodiklius – pvz., pajėgumų, pajėgumų naudojimo, gamybos ir pardavimo – buvo galima įvertinti tik analizuojant atrinktų Sąjungos gamintojų informaciją. Todėl tiriamojo laikotarpio duomenų negalima tiesiogiai lyginti su 4.4.2 skirsnyje pateiktais duomenimis. Vis dėlto, remiantis šiais duomenimis, galima analizuoti atrinktų Sąjungos gamintojų padėtį po tiriamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(407)

Atsižvelgiant į ribotą tyrimo trukmę, tam tikrus makroekonominius laikotarpio po tyrimo rodiklius – pvz., pajėgumų, pajėgumų naudojimo, gamybos ir pardavimo – buvo galima įvertinti tik analizuojant atrinktų Sąjungos gamintojų informaciją. Todėl tiriamojo laikotarpio duomenų negalima tiesiogiai lyginti su 4.4.2 skirsnyje pateiktais duomenimis. Vis dėlto, remiantis šiais duomenimis, galima analizuoti atrinktų Sąjungos gamintojų padėtį po tiriamojo laikotarpio.

| (408) | Atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos, pardavimo, vieneto sąnaudų ir vieneto pardavimo kainų raida:

  19 lentelė


  Sąjungos pramonė po tiriamojo laikotarpio | Tiriamasis laikotarpis | 2018 m. sausio–kovo mėn. | 2018 m. balandžio–birželio mėn. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visa gamyba (tonomis) | 2 614 770 | 602 303 | 585 734 |
| Indeksas (apskaičiuotas metams) | 100 | 92 | 90 |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis) | 2 657 665 | 591 108 | 648 698 |
| Indeksas (apskaičiuotas metams) | 100 | 89 | 98 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną) | 827 | 793 | 787 |
| Indeksas | 100 | 96 | 95 |
| Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už toną) | 832 | 765 | 773 |
| Indeksas | 100 | 92 | 93 |
| Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai. |

(408)

Atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos, pardavimo, vieneto sąnaudų ir vieneto pardavimo kainų raida:

19 lentelė

19 lentelė

Sąjungos pramonė po tiriamojo laikotarpio

Sąjungos pramonė po tiriamojo laikotarpio

Tiriamasis laikotarpis

2018 m. sausio–kovo mėn.

2018 m. balandžio–birželio mėn.

Visa gamyba (tonomis)

2 614 770

602 303

585 734

Indeksas (apskaičiuotas metams)

Indeksas (apskaičiuotas metams)

100

100

92

92

90

90

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

2 657 665

591 108

648 698

Indeksas (apskaičiuotas metams)

Indeksas (apskaičiuotas metams)

100

100

89

89

98

98

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

827

793

787

Indeksas

Indeksas

100

100

96

96

95

95

Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už toną)

832

765

773

Indeksas

Indeksas

100

100

92

92

93

93

Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

Šaltinis:

| (409) | Pokyčiai laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio nurodyti palyginant juos su tiriamojo laikotarpio pirmojo ir antrojo ketvirčių duomenimis, vertes indeksuojant pagal tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(409)

Pokyčiai laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio nurodyti palyginant juos su tiriamojo laikotarpio pirmojo ir antrojo ketvirčių duomenimis, vertes indeksuojant pagal tiriamąjį laikotarpį.

| (410) | Pirmąjį 2018 m. pusmetį atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumai išliko stabilūs, o jų naudojimas sumažėjo nuo 85 % iki 76 %. |
| --- | --- |

(410)

Pirmąjį 2018 m. pusmetį atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumai išliko stabilūs, o jų naudojimas sumažėjo nuo 85 % iki 76 %.

| (411) | Gamyba ir pardavimas pirmuoju ir antruoju ketvirčiais po tiriamojo laikotarpio sumažėjo. |
| --- | --- |

(411)

Gamyba ir pardavimas pirmuoju ir antruoju ketvirčiais po tiriamojo laikotarpio sumažėjo.

| (412) | Vieneto sąnaudos ir vieneto pardavimo kainos abiem ketvirčiais po tiriamojo laikotarpio sumažėjo. Vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo 5 %, o vidutinė pardavimo kaina sumažėjo 7 %, todėl, kaip aprašyta 398 konstatuojamojoje dalyje, sumažėjo pelningumas. |
| --- | --- |

(412)

Vieneto sąnaudos ir vieneto pardavimo kainos abiem ketvirčiais po tiriamojo laikotarpio sumažėjo. Vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo 5 %, o vidutinė pardavimo kaina sumažėjo 7 %, todėl, kaip aprašyta 398 konstatuojamojoje dalyje, sumažėjo pelningumas.

4.6.   Išvada dėl žalos

Išvada dėl žalos

| (413) | Nepaisant nereikšmingų 2015 m. importo skaičių, iki 2017 m. rugsėjo mėn. biodyzelino iš Argentinos į Sąjungos rinką neimportuota. Šis importas prasidėjo tik tiriamojo laikotarpio pabaigoje, bet tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 2,8 % rinkos dalį, o paskutinįjį 2017 m. ketvirtį apskaičiuota jo rinkos dalis sudarė daugiau kaip 10 % ir, atrodo, kad, nors importas buvo registruojamas, tokia dalis taip pat nustatyta pirmąjį 2018 m. pusmetį. |
| --- | --- |

(413)

Nepaisant nereikšmingų 2015 m. importo skaičių, iki 2017 m. rugsėjo mėn. biodyzelino iš Argentinos į Sąjungos rinką neimportuota. Šis importas prasidėjo tik tiriamojo laikotarpio pabaigoje, bet tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 2,8 % rinkos dalį, o paskutinįjį 2017 m. ketvirtį apskaičiuota jo rinkos dalis sudarė daugiau kaip 10 % ir, atrodo, kad, nors importas buvo registruojamas, tokia dalis taip pat nustatyta pirmąjį 2018 m. pusmetį.

| (414) | Nagrinėjamojo laikotarpio žalos rodikliai nevienareikšmiai. Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas daugiausia atitiko rinkos poreikius, 2014–2016 m. buvo stabilūs, o tiriamuoju laikotarpiu padidėjo, bet nepasinaudojo visais besibaigiant nagrinėjamajam laikotarpiui augusios rinkos pranašumais – jais iš dalies pasinaudojo aptariamasis importas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos labai padidėjo. Tai buvo teigiamas pokytis, rodęs, kad pramonė pradeda atsigauti. 2015 m. pradėjusį didėti užimtumą taip pat galima laikyti požymiu, kad Sąjungos pramonės padėtis, nesant subsidijuoto importo iš Argentinos, ėmė gerėti. |
| --- | --- |

(414)

Nagrinėjamojo laikotarpio žalos rodikliai nevienareikšmiai. Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas daugiausia atitiko rinkos poreikius, 2014–2016 m. buvo stabilūs, o tiriamuoju laikotarpiu padidėjo, bet nepasinaudojo visais besibaigiant nagrinėjamajam laikotarpiui augusios rinkos pranašumais – jais iš dalies pasinaudojo aptariamasis importas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos labai padidėjo. Tai buvo teigiamas pokytis, rodęs, kad pramonė pradeda atsigauti. 2015 m. pradėjusį didėti užimtumą taip pat galima laikyti požymiu, kad Sąjungos pramonės padėtis, nesant subsidijuoto importo iš Argentinos, ėmė gerėti.

| (415) | Iš daugumos ekonominių rodiklių laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio buvo aiškiai matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau prastėja. Tai, kaip aprašyta pirmiau, pasakytina apie pajėgumų naudojimą, gamybą, pardavimą ir vieneto pardavimo kainas. |
| --- | --- |

(415)

Iš daugumos ekonominių rodiklių laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio buvo aiškiai matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau prastėja. Tai, kaip aprašyta pirmiau, pasakytina apie pajėgumų naudojimą, gamybą, pardavimą ir vieneto pardavimo kainas.

| (416) | Vis dėlto didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį Sąjungos pramonės pelningumas išliko mažas; pramonė nebuvo pajėgi toliau gerinti savo našumo vienam darbuotojui. Iš to matyti, kad Sąjungos pramonė per šį trumpą laikotarpį nepajėgė pasiekti įprastinės pelningos veiklos lygio. Padėtis toliau prastėjo pirmaisiais šešiais 2018 m. mėnesiais, kuriais Sąjungos pramonė pranešė apie nuostolius. |
| --- | --- |

(416)

Vis dėlto didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį Sąjungos pramonės pelningumas išliko mažas; pramonė nebuvo pajėgi toliau gerinti savo našumo vienam darbuotojui. Iš to matyti, kad Sąjungos pramonė per šį trumpą laikotarpį nepajėgė pasiekti įprastinės pelningos veiklos lygio. Padėtis toliau prastėjo pirmaisiais šešiais 2018 m. mėnesiais, kuriais Sąjungos pramonė pranešė apie nuostolius.

| (417) | Komisija nustatė, kad importas iš Argentinos neigiamą poveikį darė jau tiriamuoju laikotarpiu, o laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio buvo matyti, kad Sąjungos pramonės padėtis toliau prastėja. Nors tiriamuoju laikotarpiu pardavimas ir gamyba dėl padidėjusio suvartojimo didėjo, Sąjungos pramonės ekonominės padėties gerėjimo požymių nebuvo matyti. Iš tikrųjų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė, atsižvelgiant į įtemptą padėtį dėl mažų aptariamojo importo kainų, pelno beveik negavo. Nedidelis pelnas tiriamuoju laikotarpiu virto nuostoliais pirmaisiais šešiais 2018 m. mėnesiais. Iš pirmiau nagrinėtų tendencijų matyti, kad, atrodo, Sąjungos pramonė nuo buvusio dempingo poveikio visiškai neatsigavo. Nedarydama išvadų dėl materialinės žalos tiriamuoju laikotarpiu, Komisija nagrinės, ar bent kyla šios žalos grėsmė. |
| --- | --- |

(417)

Komisija nustatė, kad importas iš Argentinos neigiamą poveikį darė jau tiriamuoju laikotarpiu, o laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio buvo matyti, kad Sąjungos pramonės padėtis toliau prastėja. Nors tiriamuoju laikotarpiu pardavimas ir gamyba dėl padidėjusio suvartojimo didėjo, Sąjungos pramonės ekonominės padėties gerėjimo požymių nebuvo matyti. Iš tikrųjų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė, atsižvelgiant į įtemptą padėtį dėl mažų aptariamojo importo kainų, pelno beveik negavo. Nedidelis pelnas tiriamuoju laikotarpiu virto nuostoliais pirmaisiais šešiais 2018 m. mėnesiais. Iš pirmiau nagrinėtų tendencijų matyti, kad, atrodo, Sąjungos pramonė nuo buvusio dempingo poveikio visiškai neatsigavo. Nedarydama išvadų dėl materialinės žalos tiriamuoju laikotarpiu, Komisija nagrinės, ar bent kyla šios žalos grėsmė.

5.   ŽALOS GRĖSMĖ

ŽALOS GRĖSMĖ

5.1.   Įvadas

Įvadas

| (418) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei kyla materialinės žalos grėsmė. |
| --- | --- |

(418)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei kyla materialinės žalos grėsmė.

| (419) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą analizuojant materialinės žalos Sąjungos pramonei grėsmę vertinami šie veiksniai:






  — | aptariamos (-ų) subsidijos (-ų) pobūdis ir dėl jo tikėtinai atsirasiantis poveikis prekybai, |
| --- | --- | --- |

(419)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą analizuojant materialinės žalos Sąjungos pramonei grėsmę vertinami šie veiksniai:

—

aptariamos (-ų) subsidijos (-ų) pobūdis ir dėl jo tikėtinai atsirasiantis poveikis prekybai,

| — | spartus subsidijuoto importo į Sąjungos rinką didėjimo tempas, rodantis tikimybę, kad importas iš esmės didės, |
| --- | --- |

—

spartus subsidijuoto importo į Sąjungos rinką didėjimo tempas, rodantis tikimybę, kad importas iš esmės didės,

| — | pakankami eksportuotojo laisvai disponuojami pajėgumai arba neišvengiamas esminis šių pajėgumų didėjimas, patvirtinantis tikimybę, kad subsidijuotas eksportas į Sąjungą iš esmės didės, atsižvelgiant į tai, ar yra kitų eksportuotojui prieinamų rinkų papildomam eksportui absorbuoti, |
| --- | --- |

—

pakankami eksportuotojo laisvai disponuojami pajėgumai arba neišvengiamas esminis šių pajėgumų didėjimas, patvirtinantis tikimybę, kad subsidijuotas eksportas į Sąjungą iš esmės didės, atsižvelgiant į tai, ar yra kitų eksportuotojui prieinamų rinkų papildomam eksportui absorbuoti,

| — | ar importas įvežamas kainomis, kurios gerokai priverstinai mažintų kainas arba trukdytų kainoms kilti, kaip atsitiktų kitomis aplinkybėmis, ir tikriausiai padidintų tolesnio importo paklausą, |
| --- | --- |

—

ar importas įvežamas kainomis, kurios gerokai priverstinai mažintų kainas arba trukdytų kainoms kilti, kaip atsitiktų kitomis aplinkybėmis, ir tikriausiai padidintų tolesnio importo paklausą,

| — | atsargų lygis. |
| --- | --- |

—

atsargų lygis.

5.2.   Aptariamos subsidijos ar subsidijų pobūdis ir dėl jo tikėtinai atsirasiantis poveikis prekybai

Aptariamos subsidijos ar subsidijų pobūdis ir dėl jo tikėtinai atsirasiantis poveikis prekybai

| (420) | 304 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad kompensuotinų subsidijų pagal pagrindinį reglamentą būta. Iš šių nustatytų subsidijų matyti, kad nagrinėjamojo produkto importui galėjo būti naudinga Vyriausybės parama. Tiriamuoju laikotarpiu po jo nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas tikriausiai darys dar didesnį neigiamą poveikį jau tiriamuoju laikotarpiu nustatytai sudėtingai Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Be to, kaip paaiškinta 158 konstatuojamojoje dalyje, Argentinos Vyriausybės priemonės, kuriomis remiama vietos biodyzelino pramonė, užtikrina, kad biodyzelino eksportas išliktų labai konkurencingas dėl mažesnių sojų gavimo išlaidų (kitaip nei Sąjungos gamintojų, kuriems daro poveikį didesni su rapsų sąnaudomis susiję kainų svyravimai, atveju). Todėl galima prognozuoti, kad subsidijuojamas nagrinėjamojo produkto importas dėl Argentinos Vyriausybės paramos priemonių pobūdžio galėtų toliau neigiamai veikti Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(420)

304 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad kompensuotinų subsidijų pagal pagrindinį reglamentą būta. Iš šių nustatytų subsidijų matyti, kad nagrinėjamojo produkto importui galėjo būti naudinga Vyriausybės parama. Tiriamuoju laikotarpiu po jo nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas tikriausiai darys dar didesnį neigiamą poveikį jau tiriamuoju laikotarpiu nustatytai sudėtingai Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Be to, kaip paaiškinta 158 konstatuojamojoje dalyje, Argentinos Vyriausybės priemonės, kuriomis remiama vietos biodyzelino pramonė, užtikrina, kad biodyzelino eksportas išliktų labai konkurencingas dėl mažesnių sojų gavimo išlaidų (kitaip nei Sąjungos gamintojų, kuriems daro poveikį didesni su rapsų sąnaudomis susiję kainų svyravimai, atveju). Todėl galima prognozuoti, kad subsidijuojamas nagrinėjamojo produkto importas dėl Argentinos Vyriausybės paramos priemonių pobūdžio galėtų toliau neigiamai veikti Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

5.3.   Spartus subsidijuoto importo į Sąjungos rinką didėjimo tempas, rodantis tikimybę, kad importas iš esmės didės

Spartus subsidijuoto importo į Sąjungos rinką didėjimo tempas, rodantis tikimybę, kad importas iš esmės didės

| (421) | Iš 9 lentelės matyti aiškus ryšys tarp staigaus didelio biodyzelino importo iš Argentinos į Sąjungos rinką padidėjimo nuo 2017 m. rugsėjo mėn. ir nuo šio mėnesio nustatytų antidempingo muitų sumažėjimo. Tai rodo Argentinos eksportuojančių gamintojų gebėjimą sparčiai atsižvelgti į kintančias rinkos sąlygas. Be to, duomenys, iš kurių matyti Argentinos biodyzelino importas po tiriamojo laikotarpio, patvirtina, kad, nors importas buvo registruojamas, Argentinos eksportuojantys gamintojai toliau eksportavo į Sąjungos rinką panašų kiekį kaip tiriamuoju laikotarpiu, kai antidempingo muitai buvo sumažinti arba panaikinti. |
| --- | --- |

(421)

Iš 9 lentelės matyti aiškus ryšys tarp staigaus didelio biodyzelino importo iš Argentinos į Sąjungos rinką padidėjimo nuo 2017 m. rugsėjo mėn. ir nuo šio mėnesio nustatytų antidempingo muitų sumažėjimo. Tai rodo Argentinos eksportuojančių gamintojų gebėjimą sparčiai atsižvelgti į kintančias rinkos sąlygas. Be to, duomenys, iš kurių matyti Argentinos biodyzelino importas po tiriamojo laikotarpio, patvirtina, kad, nors importas buvo registruojamas, Argentinos eksportuojantys gamintojai toliau eksportavo į Sąjungos rinką panašų kiekį kaip tiriamuoju laikotarpiu, kai antidempingo muitai buvo sumažinti arba panaikinti.

| (422) | Todėl, Komisijos nuomone, atsižvelgiant į Sąjungos rinkos patrauklumą Argentinos eksportui, iš to, kad, 2017 m. rugsėjo mėn. sumažinus antidempingo muitus, biodyzelino importo iš Argentinos apimtis labai padidėjo, matyti tikimybė, kad šis importas toliau didės. 463 konstatuojamojoje dalyje pateikta importo 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. analizė patvirtina tolesnį faktinį biodyzelino importo iš Argentinos didėjimą. |
| --- | --- |

(422)

Todėl, Komisijos nuomone, atsižvelgiant į Sąjungos rinkos patrauklumą Argentinos eksportui, iš to, kad, 2017 m. rugsėjo mėn. sumažinus antidempingo muitus, biodyzelino importo iš Argentinos apimtis labai padidėjo, matyti tikimybė, kad šis importas toliau didės. 463 konstatuojamojoje dalyje pateikta importo 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. analizė patvirtina tolesnį faktinį biodyzelino importo iš Argentinos didėjimą.

5.4.   Pakankami laisvai disponuojami pajėgumai ir trečiųjų šalių absorbavimo pajėgumai

Pakankami laisvai disponuojami pajėgumai ir trečiųjų šalių absorbavimo pajėgumai

| (423) | Remiantis statistine EBPO žemės ūkio informacija (119) apie biodyzelino suvartojimą pasaulyje, 2017 m. Argentinos suvartojimas sudarė tik apie 3,5 % pasaulinio suvartojimo. Kaip nurodyta 202 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu Argentina eksportavo 57 % savo produkcijos. |
| --- | --- |

(423)

Remiantis statistine EBPO žemės ūkio informacija (119) apie biodyzelino suvartojimą pasaulyje, 2017 m. Argentinos suvartojimas sudarė tik apie 3,5 % pasaulinio suvartojimo. Kaip nurodyta 202 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu Argentina eksportavo 57 % savo produkcijos.

119

| (424) | Iš žemo Argentinos suvartojimo lygio, palyginti su suvartojimu visame pasaulyje, apie 40 % suvartojimu Sąjungoje ir apie 25 % suvartojimu Jungtinėse Amerikos Valstijose, aiškiai matyti, kad Argentinos biodyzelino pramonė yra orientuota į eksportą ir priklauso nuo šių rinkų (taip pat žr. 209 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(424)

Iš žemo Argentinos suvartojimo lygio, palyginti su suvartojimu visame pasaulyje, apie 40 % suvartojimu Sąjungoje ir apie 25 % suvartojimu Jungtinėse Amerikos Valstijose, aiškiai matyti, kad Argentinos biodyzelino pramonė yra orientuota į eksportą ir priklauso nuo šių rinkų (taip pat žr. 209 konstatuojamąją dalį).

| (425) | Apskaičiuota, kad nepanaudoti Argentinos biodyzelino gamintojų pajėgumai tiriamuoju laikotarpiu sudarė daugiau kaip 1,2 mln. tonų. Šis įvertis grindžiamas informacija, gauta iš atrinktų eksportuojančių gamintojų, kuriems tenka 84 % viso eksporto į Sąjungą, ekstrapoliuota visai Argentinos pramonei. |
| --- | --- |

(425)

Apskaičiuota, kad nepanaudoti Argentinos biodyzelino gamintojų pajėgumai tiriamuoju laikotarpiu sudarė daugiau kaip 1,2 mln. tonų. Šis įvertis grindžiamas informacija, gauta iš atrinktų eksportuojančių gamintojų, kuriems tenka 84 % viso eksporto į Sąjungą, ekstrapoliuota visai Argentinos pramonei.

| (426) | Remiantis informacija, kurią EBB pateikė Komisijai, Argentinos biodyzelino gamintojų nepanaudotų pajėgumų lygis laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio išliko panašus. |
| --- | --- |

(426)

Remiantis informacija, kurią EBB pateikė Komisijai, Argentinos biodyzelino gamintojų nepanaudotų pajėgumų lygis laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio išliko panašus.

| (427) | 2017 m. rugpjūčio 27 d. biodyzelino importui iš Argentinos Jungtinės Amerikos Valstijos nustatė laikinuosius kompensacinius 50–60 % muitus, o vėliau 2017 m. lapkričio 9 d. – galutinius 71,45–72,28 % muitus. 2017 m. spalio mėn. JAV nustatė laikinuosius 54,36–70,05 % antidempingo muitus. 2018 m. sausio 3 d. JAV šiuos muitus patvirtino pranešime apie galutinį nustatymą (120) – jame šių muitų dydis šiek tiek pakeistas į 60,44–86,41 %. |
| --- | --- |

(427)

2017 m. rugpjūčio 27 d. biodyzelino importui iš Argentinos Jungtinės Amerikos Valstijos nustatė laikinuosius kompensacinius 50–60 % muitus, o vėliau 2017 m. lapkričio 9 d. – galutinius 71,45–72,28 % muitus. 2017 m. spalio mėn. JAV nustatė laikinuosius 54,36–70,05 % antidempingo muitus. 2018 m. sausio 3 d. JAV šiuos muitus patvirtino pranešime apie galutinį nustatymą (120) – jame šių muitų dydis šiek tiek pakeistas į 60,44–86,41 %.

120

| (428) | Iš to, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose, kuri iki šių muitų nustatymo buvo svarbiausia Argentinos eksporto rinka, buvo nustatyti dideli muitai, aiškiai matyti, kad šis biodyzelino eksportas buvo iš karto nukreiptas į Sąjungos rinką. Jį nukreipti dar labiau paskatino beveik tuo pačiu metu Sąjungoje sumažinti antidempingo muitai Argentinos biodyzelinui. Šie pokyčiai matyti toliau pateiktoje 20 lentelėje.

  20 lentelė


  Eksporto apimtis (tonomis) per mėnesį












  Eksporto iš Argentinos apimtis (tonomis) | 2017 7 | 2017 8 | 2017 9 | 2017 10 | 2017 11 | 2017 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Į JAV | 220 360 | 14 483 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Į Sąjungą | 0 | 60 000 | 30 000 | 200 000 | 185 000 | 163 091 |
| Šaltinis: statistiniai Argentinos eksporto duomenys. |

(428)

Iš to, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose, kuri iki šių muitų nustatymo buvo svarbiausia Argentinos eksporto rinka, buvo nustatyti dideli muitai, aiškiai matyti, kad šis biodyzelino eksportas buvo iš karto nukreiptas į Sąjungos rinką. Jį nukreipti dar labiau paskatino beveik tuo pačiu metu Sąjungoje sumažinti antidempingo muitai Argentinos biodyzelinui. Šie pokyčiai matyti toliau pateiktoje 20 lentelėje.

20 lentelė

20 lentelė

Eksporto apimtis (tonomis) per mėnesį

Eksporto apimtis (tonomis) per mėnesį

Eksporto iš Argentinos apimtis (tonomis)

2017 7

2017 8

2017 9

2017 10

2017 11

2017 12

Į JAV

220 360

14 483

0

0

0

0

Į Sąjungą

0

60 000

30 000

200 000

185 000

163 091

Šaltinis: statistiniai Argentinos eksporto duomenys.

Šaltinis:

| (429) | 20 lentelėje nurodytas eksporto iš Argentinos į Sąjungą lygis neatitinka 333 konstatuojamojoje dalyje 9 lentelėje nurodyto importo iš Argentinos į Sąjungą lygio. Šie lygiai skiriasi ne tik dėl skirtingų duomenų šaltinių, bet ir daugiausia dėl to, kad eksporto ir importo sandoriai atitinkamuose statistiniuose duomenyse registruoti skirtingu metu. |
| --- | --- |

(429)

20 lentelėje nurodytas eksporto iš Argentinos į Sąjungą lygis neatitinka 333 konstatuojamojoje dalyje 9 lentelėje nurodyto importo iš Argentinos į Sąjungą lygio. Šie lygiai skiriasi ne tik dėl skirtingų duomenų šaltinių, bet ir daugiausia dėl to, kad eksporto ir importo sandoriai atitinkamuose statistiniuose duomenyse registruoti skirtingu metu.

| (430) | Kaip nurodyta 425 konstatuojamojoje dalyje, Argentinoje yra pakankamai laisvai disponuojamų pajėgumų, o dėl pardavimo tendencijų pokyčių (pasitraukimo iš JAV rinkos) jie net didėja. Tai rodo tikimybę, kad subsidijuojamas eksportas į Sąjungą gali iš esmės padidėti. Kitų eksporto rinkų, kurios galėtų absorbuoti šį papildomą eksportą, nėra žinoma, nes JAV ir Sąjungai kartu tenka apie du trečdalius pasaulinio biodyzelino suvartojimo. |
| --- | --- |

(430)

Kaip nurodyta 425 konstatuojamojoje dalyje, Argentinoje yra pakankamai laisvai disponuojamų pajėgumų, o dėl pardavimo tendencijų pokyčių (pasitraukimo iš JAV rinkos) jie net didėja. Tai rodo tikimybę, kad subsidijuojamas eksportas į Sąjungą gali iš esmės padidėti. Kitų eksporto rinkų, kurios galėtų absorbuoti šį papildomą eksportą, nėra žinoma, nes JAV ir Sąjungai kartu tenka apie du trečdalius pasaulinio biodyzelino suvartojimo.

| (431) | Po informacinio dokumento atskleidimo Peru valdžios institucijos 2018 m. liepos 10 d. dėl Argentinos eksportuojančių gamintojų eksporto absorbavimo pajėgumų patvirtino, kad nustatyti antidempingo ir kompensaciniai muitai, iš viso siekiantys 137,4–399,8 USD už toną. |
| --- | --- |

(431)

Po informacinio dokumento atskleidimo Peru valdžios institucijos 2018 m. liepos 10 d. dėl Argentinos eksportuojančių gamintojų eksporto absorbavimo pajėgumų patvirtino, kad nustatyti antidempingo ir kompensaciniai muitai, iš viso siekiantys 137,4–399,8 USD už toną.

| (432) | Komisija nustatė požymių, kad tolesnio importo iš Argentinos nukreipimo grėsmė gali padaryti žalos Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(432)

Komisija nustatė požymių, kad tolesnio importo iš Argentinos nukreipimo grėsmė gali padaryti žalos Sąjungos pramonei.

5.5.   Subsidijuoto importo kainų lygis

Subsidijuoto importo kainų lygis

| (433) | Per paskutinius keturis tiriamojo laikotarpio mėnesius iš Argentinos į Sąjungos rinką patekęs biodyzelinas buvo importuotas už daug mažesnes nei Sąjungos pramonės taikomos kainas. Kaip paaiškinta 354 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas tiriamuoju laikotarpiu buvo 9,5–15,2 %. Šis skirtumas taip pat gaunamas palyginus statistiniais importo duomenimis grindžiamas kainas ir Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio iš Argentinos importuoto biodyzelino kainos dar labiau sumažėjo. |
| --- | --- |

(433)

Per paskutinius keturis tiriamojo laikotarpio mėnesius iš Argentinos į Sąjungos rinką patekęs biodyzelinas buvo importuotas už daug mažesnes nei Sąjungos pramonės taikomos kainas. Kaip paaiškinta 354 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas tiriamuoju laikotarpiu buvo 9,5–15,2 %. Šis skirtumas taip pat gaunamas palyginus statistiniais importo duomenimis grindžiamas kainas ir Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio iš Argentinos importuoto biodyzelino kainos dar labiau sumažėjo.

5.6.   Atsargų lygis

Atsargų lygis

| (434) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio pokyčiai išsamiai aprašyti 394 konstatuojamojoje dalyje. Nagrinėjamasis produktas parduodamas nesupakuotas, todėl, kaip paaiškinta, vertinant žalos grėsmę, atsargų lygis yra mažiau reikšmingas rodiklis. |
| --- | --- |

(434)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio pokyčiai išsamiai aprašyti 394 konstatuojamojoje dalyje. Nagrinėjamasis produktas parduodamas nesupakuotas, todėl, kaip paaiškinta, vertinant žalos grėsmę, atsargų lygis yra mažiau reikšmingas rodiklis.

5.7.   Išvada

Išvada

| (435) | Atsižvelgdama į 419 konstatuojamojoje dalyje išvardytų žalos grėsmės veiksnių analizę, Komisija padarė išvadą, kad nestabili Sąjungos pramonės ekonominė padėtis dėl neišvengiamo nuolatinio subsidijuojamo biodyzelino importo dideliais kiekiais iš Argentinos gali pablogėti. Todėl tiriamojo laikotarpio pabaigoje kilo bent aiškiai numatoma neišvengiama grėsmė Sąjungos pramonei, o tai patvirtina nustatytą faktą, kad kyla žalos grėsmė pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalį. |
| --- | --- |

(435)

Atsižvelgdama į 419 konstatuojamojoje dalyje išvardytų žalos grėsmės veiksnių analizę, Komisija padarė išvadą, kad nestabili Sąjungos pramonės ekonominė padėtis dėl neišvengiamo nuolatinio subsidijuojamo biodyzelino importo dideliais kiekiais iš Argentinos gali pablogėti. Todėl tiriamojo laikotarpio pabaigoje kilo bent aiškiai numatoma neišvengiama grėsmė Sąjungos pramonei, o tai patvirtina nustatytą faktą, kad kyla žalos grėsmė pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalį.

| (436) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvada ir teigė, kad importas padidėjo dėl neteisėtai atimtos galimybės 2012–2017 m. laikotarpiu importuoti iš Argentinos į Sąjungos rinką. Argentinos Vyriausybė taip pat pridūrė, kad Komisija neįvertino įrodymų, kuriais remiantis būtų galima patvirtinti, kad biodyzelino importas iš Argentinos bus toliau vykdomas ateityje. |
| --- | --- |

(436)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvada ir teigė, kad importas padidėjo dėl neteisėtai atimtos galimybės 2012–2017 m. laikotarpiu importuoti iš Argentinos į Sąjungos rinką. Argentinos Vyriausybė taip pat pridūrė, kad Komisija neįvertino įrodymų, kuriais remiantis būtų galima patvirtinti, kad biodyzelino importas iš Argentinos bus toliau vykdomas ateityje.

| (437) | 428 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė išsamią informaciją apie tiriamuoju laikotarpiu vykdyto biodyzelino importo iš Argentinos raidą pagal mėnesius. 463 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė informaciją apie biodyzelino importo iš Argentinos lygį 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. Iš šios informacijos matyti, kad 2017 m. rugsėjo mėn. prasidėjęs importas, nepaisant jo registracijos, vykdytas ir po tiriamojo laikotarpio. |
| --- | --- |

(437)

428 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė išsamią informaciją apie tiriamuoju laikotarpiu vykdyto biodyzelino importo iš Argentinos raidą pagal mėnesius. 463 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė informaciją apie biodyzelino importo iš Argentinos lygį 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. Iš šios informacijos matyti, kad 2017 m. rugsėjo mėn. prasidėjęs importas, nepaisant jo registracijos, vykdytas ir po tiriamojo laikotarpio.

| (438) | Importas, kuris, kaip nustatė Komisija, buvo subsidijuojamas, ir tolesnis didelio kiekio importas į Sąjungą tiriamojo laikotarpio pabaigoje kėlė numatomos neišvengiamos žalos Sąjungos pramonei grėsmę. Todėl Komisija nepakeitė savo nustatyto fakto dėl žalos grėsmės pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalį. |
| --- | --- |

(438)

Importas, kuris, kaip nustatė Komisija, buvo subsidijuojamas, ir tolesnis didelio kiekio importas į Sąjungą tiriamojo laikotarpio pabaigoje kėlė numatomos neišvengiamos žalos Sąjungos pramonei grėsmę. Todėl Komisija nepakeitė savo nustatyto fakto dėl žalos grėsmės pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalį.

| (439) | Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO savo pastabose dėl ekonominių rodiklių po tiriamojo laikotarpio analizės nurodė, kad RME kainos yra sezoninės, kad 2018 m. rugpjūčio–spalio mėn. RME kainos buvo rekordiškai didelės ir kad Sąjungos pramonės pardavimas laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, palyginti su 2016 m., didėja. |
| --- | --- |

(439)

Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO savo pastabose dėl ekonominių rodiklių po tiriamojo laikotarpio analizės nurodė, kad RME kainos yra sezoninės, kad 2018 m. rugpjūčio–spalio mėn. RME kainos buvo rekordiškai didelės ir kad Sąjungos pramonės pardavimas laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, palyginti su 2016 m., didėja.

| (440) | Komisija atkreipė dėmesį į šias pastabas. Vis dėlto jos Komisijos išvados, ypač dėl 417 konstatuojamojoje dalyje nurodytos žalos tiriamuoju laikotarpiu, nepaneigia ir nepakeičia. |
| --- | --- |

(440)

Komisija atkreipė dėmesį į šias pastabas. Vis dėlto jos Komisijos išvados, ypač dėl 417 konstatuojamojoje dalyje nurodytos žalos tiriamuoju laikotarpiu, nepaneigia ir nepakeičia.

6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

PRIEŽASTINIS RYŠYS

| (441) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalimi Komisija analizavo, ar Sąjungos pramonei materialinės žalos grėsmė kyla dėl esamo subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies. Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar žalos Sąjungos pramonei grėsmę tuo pačiu metu galėtų kelti kiti žinomi veiksniai. Komisija įsitikino, kad žalos grėsmė dėl kitų veiksnių nei subsidijuotas importas iš Argentinos nesusiejama su subsidijuotu importu. Šie veiksniai – tai importas iš trečiųjų šalių ir Sąjungos pramonės eksportas. |
| --- | --- |

(441)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalimi Komisija analizavo, ar Sąjungos pramonei materialinės žalos grėsmė kyla dėl esamo subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies. Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar žalos Sąjungos pramonei grėsmę tuo pačiu metu galėtų kelti kiti žinomi veiksniai. Komisija įsitikino, kad žalos grėsmė dėl kitų veiksnių nei subsidijuotas importas iš Argentinos nesusiejama su subsidijuotu importu. Šie veiksniai – tai importas iš trečiųjų šalių ir Sąjungos pramonės eksportas.

6.1.   Subsidijuoto importo poveikis

Subsidijuoto importo poveikis

| (442) | Kaip nurodyta 334 konstatuojamojoje dalyje, 2014–2016 m. ir pirmaisiais tiriamojo laikotarpio mėnesiais iš Argentinos į Sąjungą neimportuota arba importas buvo nereikšmingas. Vis dėlto paskutiniais tiriamojo laikotarpio mėnesiais importas labai padidėjo. Kaip nurodyta 381 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuota Argentinos importo rinkos dalis paskutinįjį 2017 m. ketvirtį viršijo 10 % ir, nors importas buvo registruojamas, pirmąjį 2018 m. ketvirtį, t. y. po tiriamojo laikotarpio, išliko didesnė kaip 10 %. Kaip matyti iš 354 konstatuojamosios dalies, dėl Argentinos biodyzelino importo Sąjungos pramonės kainas tiriamuoju laikotarpiu reikėjo priverstinai mažinti 9,5–15,2 %. |
| --- | --- |

(442)

Kaip nurodyta 334 konstatuojamojoje dalyje, 2014–2016 m. ir pirmaisiais tiriamojo laikotarpio mėnesiais iš Argentinos į Sąjungą neimportuota arba importas buvo nereikšmingas. Vis dėlto paskutiniais tiriamojo laikotarpio mėnesiais importas labai padidėjo. Kaip nurodyta 381 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuota Argentinos importo rinkos dalis paskutinįjį 2017 m. ketvirtį viršijo 10 % ir, nors importas buvo registruojamas, pirmąjį 2018 m. ketvirtį, t. y. po tiriamojo laikotarpio, išliko didesnė kaip 10 %. Kaip matyti iš 354 konstatuojamosios dalies, dėl Argentinos biodyzelino importo Sąjungos pramonės kainas tiriamuoju laikotarpiu reikėjo priverstinai mažinti 9,5–15,2 %.

| (443) | Atsižvelgdama į tai, kad sutampa laikas, kai, viena vertus, staigiai labai padidėjo subsidijuojamas Argentinos biodyzelino importas mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir, kita vertus, kaip apskaičiuota, paskutinįjį 2017 m. ketvirtį ir pirmąjį 2018 m. ketvirtį Sąjungos pramonė prarado tam tikrą rinkos dalį ir negalėjo gauti pelno, Komisija padarė išvadą, kad šis subsidijuotas importas turėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonės padėčiai. Be to, dėl nedidelio vidaus suvartojimo Argentinoje, didelių nepanaudotų Argentinos biodyzelino gamintojų pajėgumų ir trukdymo patekti į antrą pagal dydį JAV eksporto rinką, iš Argentinos į Sąjungą buvo nukreipta perteklinė produkcija, sudaranti 40 % pasaulinio suvartojimo. Taigi, Sąjungos pramonės nenaudai, Sąjunga tapo viena patraukliausių subsidijuoto Argentinos biodyzelino importo rinkų. |
| --- | --- |

(443)

Atsižvelgdama į tai, kad sutampa laikas, kai, viena vertus, staigiai labai padidėjo subsidijuojamas Argentinos biodyzelino importas mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir, kita vertus, kaip apskaičiuota, paskutinįjį 2017 m. ketvirtį ir pirmąjį 2018 m. ketvirtį Sąjungos pramonė prarado tam tikrą rinkos dalį ir negalėjo gauti pelno, Komisija padarė išvadą, kad šis subsidijuotas importas turėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonės padėčiai. Be to, dėl nedidelio vidaus suvartojimo Argentinoje, didelių nepanaudotų Argentinos biodyzelino gamintojų pajėgumų ir trukdymo patekti į antrą pagal dydį JAV eksporto rinką, iš Argentinos į Sąjungą buvo nukreipta perteklinė produkcija, sudaranti 40 % pasaulinio suvartojimo. Taigi, Sąjungos pramonės nenaudai, Sąjunga tapo viena patraukliausių subsidijuoto Argentinos biodyzelino importo rinkų.

| (444) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad dėl importo iš Argentinos importas arba rinkos dalis labai nepadidėjo. Nesusijęs importuotojas Gunvor šiuo atžvilgiu nurodė, kad vėl grįžtama prie ankstesnio vidutiniško importo. |
| --- | --- |

(444)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad dėl importo iš Argentinos importas arba rinkos dalis labai nepadidėjo. Nesusijęs importuotojas Gunvor šiuo atžvilgiu nurodė, kad vėl grįžtama prie ankstesnio vidutiniško importo.

Gunvor

| (445) | Šiuo atžvilgiu Komisija nusprendė, kad paskutinįjį 2017 m. ketvirtį pasiekta apskaičiuota 10 % rinkos dalis, palyginti su 0 % rinkos dalimi pirmaisiais aštuoniais 2017 m. mėnesiais, yra reikšmingas padidėjimas. |
| --- | --- |

(445)

Šiuo atžvilgiu Komisija nusprendė, kad paskutinįjį 2017 m. ketvirtį pasiekta apskaičiuota 10 % rinkos dalis, palyginti su 0 % rinkos dalimi pirmaisiais aštuoniais 2017 m. mėnesiais, yra reikšmingas padidėjimas.

| (446) | Be to, po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad analizuodama žalos grėsmę Komisija turi nurodyti gerokai didesnio importo tikimybę ir, kad iš importo padidėjimo vien dėl tariamai normalių prekybos ir konkurencijos sąlygų atsikūrimo panaikinus nepagrįstus antidempingo muitus nematyti tikimybės, kad importas toliau iš esmės didės. |
| --- | --- |

(446)

Be to, po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad analizuodama žalos grėsmę Komisija turi nurodyti gerokai didesnio importo tikimybę ir, kad iš importo padidėjimo vien dėl tariamai normalių prekybos ir konkurencijos sąlygų atsikūrimo panaikinus nepagrįstus antidempingo muitus nematyti tikimybės, kad importas toliau iš esmės didės.

| (447) | Kaip paaiškinta 335–338 konstatuojamosiose dalyse, biodyzelino importas iš Argentinos 2018 m. tęsėsi ir pasiekė apskaičiuotą 11,5 % lygį. Be to, 2018 m. gegužės 25 d. prasidėjus registracijai, importo iš Argentinos lygis nesumažėjo. Tai, kartu su nepanaudotais Argentinos biodyzelino gamintojų pajėgumais, aprašytais 425 konstatuojamojoje dalyje, ir Sąjungos rinkos patrauklumu, rodo tikimybę, kad ateityje importas toliau iš esmės didės. Komisijos nuomone, šis importo iš Argentinos didėjimas atitinka nesąžiningas prekybos sąlygas (kaip priešpriešą normalioms prekybos sąlygoms netaikant ankstesnių antidempingo sąlygų), nes, kaip nustatyta, būta subsidijų. |
| --- | --- |

(447)

Kaip paaiškinta 335–338 konstatuojamosiose dalyse, biodyzelino importas iš Argentinos 2018 m. tęsėsi ir pasiekė apskaičiuotą 11,5 % lygį. Be to, 2018 m. gegužės 25 d. prasidėjus registracijai, importo iš Argentinos lygis nesumažėjo. Tai, kartu su nepanaudotais Argentinos biodyzelino gamintojų pajėgumais, aprašytais 425 konstatuojamojoje dalyje, ir Sąjungos rinkos patrauklumu, rodo tikimybę, kad ateityje importas toliau iš esmės didės. Komisijos nuomone, šis importo iš Argentinos didėjimas atitinka nesąžiningas prekybos sąlygas (kaip priešpriešą normalioms prekybos sąlygoms netaikant ankstesnių antidempingo sąlygų), nes, kaip nustatyta, būta subsidijų.

| (448) | Todėl Komisija nusprendė, kad dėl subsidijuoto Argentinos biodyzelino importo kyla materialinės žalos grėsmė Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(448)

Todėl Komisija nusprendė, kad dėl subsidijuoto Argentinos biodyzelino importo kyla materialinės žalos grėsmė Sąjungos pramonei.

6.2.   Kiti žinomi veiksniai

Kiti žinomi veiksniai

| (449) | Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai atskirai arba kartu gali silpninti priežastinį nustatyto subsidijuojamo importo ir nustatytos žalos grėsmės ryšį. |
| --- | --- |

(449)

Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai atskirai arba kartu gali silpninti priežastinį nustatyto subsidijuojamo importo ir nustatytos žalos grėsmės ryšį.

| (450) | Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad Sąjungos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. tuo metu, kai importas iš Argentinos nevykdytas, nepavyko laipsniškai atsigauti. CARBIO taip pat tvirtino, kad tai įrodo, jog esama kitų Sąjungos pramonės veiklos rezultatus veikiančių veiksnių. |
| --- | --- |

(450)

Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad Sąjungos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. tuo metu, kai importas iš Argentinos nevykdytas, nepavyko laipsniškai atsigauti. CARBIO taip pat tvirtino, kad tai įrodo, jog esama kitų Sąjungos pramonės veiklos rezultatus veikiančių veiksnių.

| (451) | 416 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės pelningumas didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį iš tikrųjų išliko mažas ir kad jai nepavyko pasiekti įprastinės pelningos veiklos lygio. Vis dėlto, kaip paaiškinta 405 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad Sąjungos pramonė tikriausiai visiškai neatsigavo nuo ankstesnio per ankstesnį tyrimą nustatyto dempingo. Be to, tai, kad Sąjungos gamintojai kaip žaliavą naudoja rapsus (o ne sojas, kaip Argentinos eksportuojantys gamintojai) nepaaiškina Sąjungos ir Argentinos biodyzelino kainų skirtumo. Jei eksportuojantys gamintojai pirktų sojas neiškraipytomis kainomis, jų eksporto kainos būtų labai panašios į Sąjungos kainas. Taigi, kaip išsamiau išdėstyta toliau, atliekant tyrimą nenustatyta veiksnių, kurie susilpnintų priežastinį subsidijuojamo importo ir nustatytos žalos grėsmės ryšį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(451)

416 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės pelningumas didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį iš tikrųjų išliko mažas ir kad jai nepavyko pasiekti įprastinės pelningos veiklos lygio. Vis dėlto, kaip paaiškinta 405 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad Sąjungos pramonė tikriausiai visiškai neatsigavo nuo ankstesnio per ankstesnį tyrimą nustatyto dempingo. Be to, tai, kad Sąjungos gamintojai kaip žaliavą naudoja rapsus (o ne sojas, kaip Argentinos eksportuojantys gamintojai) nepaaiškina Sąjungos ir Argentinos biodyzelino kainų skirtumo. Jei eksportuojantys gamintojai pirktų sojas neiškraipytomis kainomis, jų eksporto kainos būtų labai panašios į Sąjungos kainas. Taigi, kaip išsamiau išdėstyta toliau, atliekant tyrimą nenustatyta veiksnių, kurie susilpnintų priežastinį subsidijuojamo importo ir nustatytos žalos grėsmės ryšį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

6.3.   Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

| (452) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  21 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių











  Šalis | | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | Apimtis (tonomis) | 5 395 | 1 160 | 38 497 | 217 313 |
| Indeksas | 100 | 22 | 714 | 4 028 |
| Rinkos dalis | 0,0 % | 0,0 % | 0,3 % | 1,6 % |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 941 | 826 | 763 | 812 |
| Malaizija | Apimtis (tonomis) | 340 240 | 349 571 | 273 427 | 378 395 |
| Indeksas | 100 | 103 | 80 | 111 |
| Rinkos dalis | 2,9 % | 2,9 % | 2,3 % | 2,7 % |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 883 | 880 | 975 | 1 007 |
| Visos šalys, išskyrus Argentiną, Kiniją ir Malaiziją | Apimtis (tonomis) | 197 787 | 104 765 | 202 879 | 207 953 |
| Indeksas | 100 | 53 | 103 | 105 |
| Rinkos dalis | 1,7 % | 0,9 % | 1,7 % | 1,5 % |
| Vidutinė kaina (EUR už toną) | 820 | 791 | 762 | 891 |
| Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija. |

(452)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

21 lentelė

21 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių

Importas iš trečiųjų šalių

Šalis

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Kinijos Liaudies Respublika

Apimtis (tonomis)

5 395

1 160

38 497

217 313

Indeksas

Indeksas

100

100

22

22

714

714

4 028

4 028

Rinkos dalis

0,0 %

0,0 %

0,3 %

1,6 %

Vidutinė kaina (EUR už toną)

941

826

763

812

Malaizija

Apimtis (tonomis)

340 240

349 571

273 427

378 395

Indeksas

Indeksas

100

100

103

103

80

80

111

111

Rinkos dalis

2,9 %

2,9 %

2,3 %

2,7 %

Vidutinė kaina (EUR už toną)

883

880

975

1 007

Visos šalys, išskyrus Argentiną, Kiniją ir Malaiziją

Apimtis (tonomis)

197 787

104 765

202 879

207 953

Indeksas

Indeksas

100

100

53

53

103

103

105

105

Rinkos dalis

1,7 %

0,9 %

1,7 %

1,5 %

Vidutinė kaina (EUR už toną)

820

791

762

891

Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija.

Šaltinis:

| (453) | Be importo iš Argentinos, 1 % rinkos dalį kiekvienais konkrečiais metais viršijo tik importas iš kitų dviejų šalių: Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Malaizijos. |
| --- | --- |

(453)

Be importo iš Argentinos, 1 % rinkos dalį kiekvienais konkrečiais metais viršijo tik importas iš kitų dviejų šalių: Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Malaizijos.

| (454) | Vienintelis reikšmingas importas iš KLR buvo vykdytas tiriamuoju laikotarpiu; jo rinkos dalis siekė 1,6 %. |
| --- | --- |

(454)

Vienintelis reikšmingas importas iš KLR buvo vykdytas tiriamuoju laikotarpiu; jo rinkos dalis siekė 1,6 %.

| (455) | Importas iš Malaizijos visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo stabilus; jo rinkos dalis sudarė 2,3–2,9 %. |
| --- | --- |

(455)

Importas iš Malaizijos visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo stabilus; jo rinkos dalis sudarė 2,3–2,9 %.

| (456) | Importas iš kitų trečiųjų šalių nei Argentina, KLR arba Malaizija niekada neviršijo bendros 1,7 % rinkos dalies. Todėl nė viena iš šių šalių nebūtų galėjusi turėti didelės įtakos Sąjungos pramonės rinkos daliai, ypač atsižvelgiant į stabilų šio importo kiekį. |
| --- | --- |

(456)

Importas iš kitų trečiųjų šalių nei Argentina, KLR arba Malaizija niekada neviršijo bendros 1,7 % rinkos dalies. Todėl nė viena iš šių šalių nebūtų galėjusi turėti didelės įtakos Sąjungos pramonės rinkos daliai, ypač atsižvelgiant į stabilų šio importo kiekį.

| (457) | Vidutinė iš KLR importuoto biodyzelino kaina tiriamuoju laikotarpiu buvo 812 EUR už toną. Tai buvo vienintelis kartas, kai šio importo kiekis buvo reikšmingas. Vidutinė importo iš Malaizijos kaina 2014 m. siekė 883 EUR už toną, o tiriamuoju laikotarpiu padidėjo iki daugiau kaip 1 000 EUR už toną. Be to, apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo tik 11 %, t. y. mažiau, nei padidėjo paklausa, todėl sumažėjo rinkos dalis. |
| --- | --- |

(457)

Vidutinė iš KLR importuoto biodyzelino kaina tiriamuoju laikotarpiu buvo 812 EUR už toną. Tai buvo vienintelis kartas, kai šio importo kiekis buvo reikšmingas. Vidutinė importo iš Malaizijos kaina 2014 m. siekė 883 EUR už toną, o tiriamuoju laikotarpiu padidėjo iki daugiau kaip 1 000 EUR už toną. Be to, apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo tik 11 %, t. y. mažiau, nei padidėjo paklausa, todėl sumažėjo rinkos dalis.

| (458) | Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad tiriamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš Argentinos kaina buvo 636 EUR už toną, t. y. gerokai mažesnė nei visų kitų rinkos dalyvių. Iš statistinės informacijos tiksliai nematyti į Sąjungą importuoto biodyzelino savybių skirtumų. Kainos skiriasi dėl skirtingų RFT ir atsižvelgiant į tai, ar importuotą biodyzeliną galima įtraukti į apskaitą du kartus. |
| --- | --- |

(458)

Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad tiriamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš Argentinos kaina buvo 636 EUR už toną, t. y. gerokai mažesnė nei visų kitų rinkos dalyvių. Iš statistinės informacijos tiksliai nematyti į Sąjungą importuoto biodyzelino savybių skirtumų. Kainos skiriasi dėl skirtingų RFT ir atsižvelgiant į tai, ar importuotą biodyzeliną galima įtraukti į apskaitą du kartus.

| (459) | Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad priežastinio ryšio tarp importo iš Argentinos ir žalos Sąjungos pramonei nėra dėl kitų veiksnių, būtent dėl importo iš kitų šalių. |
| --- | --- |

(459)

Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad priežastinio ryšio tarp importo iš Argentinos ir žalos Sąjungos pramonei nėra dėl kitų veiksnių, būtent dėl importo iš kitų šalių.

| (460) | Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisija neišnagrinėjo visų galimų kitų nei biodyzelino importas iš Argentinos veiksnių, galinčių daryti žalą Sąjungos pramonei, poveikio. |
| --- | --- |

(460)

Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisija neišnagrinėjo visų galimų kitų nei biodyzelino importas iš Argentinos veiksnių, galinčių daryti žalą Sąjungos pramonei, poveikio.

| (461) | Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO pakartojo savo tvirtinimą, kad žalos grėsmę kėlė ne importas iš Argentinos. |
| --- | --- |

(461)

Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO pakartojo savo tvirtinimą, kad žalos grėsmę kėlė ne importas iš Argentinos.

| (462) | Išsamią informaciją apie importą iš kitų šalių Komisija pateikė pirmiau. Dar dvi reikšmingą importą tiriamuoju laikotarpiu vykdžiusios šalys buvo Malaizija ir KLR; joms atitinkamai teko 2,7 % ir 1,6 % Sąjungos rinkos dalies. Šios rinkos dalys yra akivaizdžiai mažesnės, palyginti su nustatyta 2017 m. importo iš Argentinos rinkos dalimi, siekusia daugiau kaip 10 %. Be to, vidutinė importo iš Malaizijos ir KLR kaina buvo atitinkamai 1 007 EUR ir 812 EUR už toną. Šios kainos, palyginti su 636 EUR už toną iš Argentinos importuoto biodyzelino kaina tiriamuoju laikotarpiu, rodo, kad importas iš Malaizijos ir KLR, atsižvelgiant į jo apimtį ir vertę, nesusilpnino nustatyto priežastinio ryšio tarp subsidijuojamo importo ir nustatytos esamos žalos grėsmės. |
| --- | --- |

(462)

Išsamią informaciją apie importą iš kitų šalių Komisija pateikė pirmiau. Dar dvi reikšmingą importą tiriamuoju laikotarpiu vykdžiusios šalys buvo Malaizija ir KLR; joms atitinkamai teko 2,7 % ir 1,6 % Sąjungos rinkos dalies. Šios rinkos dalys yra akivaizdžiai mažesnės, palyginti su nustatyta 2017 m. importo iš Argentinos rinkos dalimi, siekusia daugiau kaip 10 %. Be to, vidutinė importo iš Malaizijos ir KLR kaina buvo atitinkamai 1 007 EUR ir 812 EUR už toną. Šios kainos, palyginti su 636 EUR už toną iš Argentinos importuoto biodyzelino kaina tiriamuoju laikotarpiu, rodo, kad importas iš Malaizijos ir KLR, atsižvelgiant į jo apimtį ir vertę, nesusilpnino nustatyto priežastinio ryšio tarp subsidijuojamo importo ir nustatytos esamos žalos grėsmės.

| (463) | Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO pateikė pastabą dėl padidėjusio importo iš Indonezijos. Pirmųjų aštuonių 2018 m. mėnesių importo iš kitų trečiųjų šalių, palyginti su 335 konstatuojamojoje dalyje nurodytu to paties laikotarpio importu iš Argentinos, duomenys yra šie:

  22 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. | Importo apimtis (tonomis) | Apskaičiuota rinkos dalis | Vidutinė kaina (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 1 092 024 | 11,5 % | 613 |
| Kinijos Liaudies Respublika | 173 693 | 1,9 % | 686 |
| Indonezija | 467 769 | 5,0 % | 667 |
| Malaizija | 303 421 | 3,2 % | 732 |
| Visos šalys, išskyrus Argentiną, KLR ir Malaiziją | 150 159 | 1,6 % | 542 |
| Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija. |

(463)

Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO pateikė pastabą dėl padidėjusio importo iš Indonezijos. Pirmųjų aštuonių 2018 m. mėnesių importo iš kitų trečiųjų šalių, palyginti su 335 konstatuojamojoje dalyje nurodytu to paties laikotarpio importu iš Argentinos, duomenys yra šie:

22 lentelė

22 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn.

Importas iš trečiųjų šalių 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn.

Importo apimtis (tonomis)

Apskaičiuota rinkos dalis

Vidutinė kaina (EUR)

Argentina

1 092 024

11,5 %

613

Kinijos Liaudies Respublika

173 693

1,9 %

686

Indonezija

467 769

5,0 %

667

Malaizija

303 421

3,2 %

732

Visos šalys, išskyrus Argentiną, KLR ir Malaiziją

150 159

1,6 %

542

Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija.

Šaltinis:

| (464) | Kaip matyti iš išsamesnės 336–338 konstatuojamosiose dalyse pateiktos analizės, tiriamuoju laikotarpiu importas iš Argentinos toliau vykdytas, nors ir buvo registruojamas. Apskaičiuota jo rinkos dalis, darant prielaidą, kad vartojimo lygis nepakito, ir apskaičiavus ją metams, kad būtų galima palyginti, siekia 11,5 %. Importo iš KLR lygis išliko labai panašus ir pasiekė 1,9 % rinkos dalį, palyginti su 1,6 % rinkos dalimi tiriamuoju laikotarpiu. Svarbu pažymėti, kad biodyzelino importas iš Indonezijos į Sąjungą vėl pradėtas vykdyti ir 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. pasiekė apskaičiuotą 5 % rinkos dalį. Vis dėlto šio importo kiekis tesudarė pusę importo iš Argentinos kiekio. Importas iš Malaizijos šiek tiek padidėjo ir pasiekė apskaičiuotą 3,2 % rinkos dalį, palyginti su 2,7 % rinkos dalimi tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(464)

Kaip matyti iš išsamesnės 336–338 konstatuojamosiose dalyse pateiktos analizės, tiriamuoju laikotarpiu importas iš Argentinos toliau vykdytas, nors ir buvo registruojamas. Apskaičiuota jo rinkos dalis, darant prielaidą, kad vartojimo lygis nepakito, ir apskaičiavus ją metams, kad būtų galima palyginti, siekia 11,5 %. Importo iš KLR lygis išliko labai panašus ir pasiekė 1,9 % rinkos dalį, palyginti su 1,6 % rinkos dalimi tiriamuoju laikotarpiu. Svarbu pažymėti, kad biodyzelino importas iš Indonezijos į Sąjungą vėl pradėtas vykdyti ir 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. pasiekė apskaičiuotą 5 % rinkos dalį. Vis dėlto šio importo kiekis tesudarė pusę importo iš Argentinos kiekio. Importas iš Malaizijos šiek tiek padidėjo ir pasiekė apskaičiuotą 3,2 % rinkos dalį, palyginti su 2,7 % rinkos dalimi tiriamuoju laikotarpiu.

| (465) | Dėl vidutinės importo iš trečiųjų šalių kainos pažymėtina, kad iš Argentinos importuoto biodyzelino kaina už toną išliko daug mažesnė už atitinkamas keturių reikšmingą importą vykdžiusių šalių kainas. Vidutinė importo iš KLR ir Malaizijos kaina pirmaisiais aštuoniais 2018 m. mėnesiais taip pat sumažėjo. |
| --- | --- |

(465)

Dėl vidutinės importo iš trečiųjų šalių kainos pažymėtina, kad iš Argentinos importuoto biodyzelino kaina už toną išliko daug mažesnė už atitinkamas keturių reikšmingą importą vykdžiusių šalių kainas. Vidutinė importo iš KLR ir Malaizijos kaina pirmaisiais aštuoniais 2018 m. mėnesiais taip pat sumažėjo.

| (466) | Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad eksportas iš trečiųjų šalių galėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės negalėjimui pakankamai atsigauti, bet nesusilpnino priežastinio ryšio tarp subsidijuojamo importo ir nustatytos žalos grėsmės. Komisija padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog artimiausioje ateityje eksportas iš trečiųjų šalių bus pagrindinė žalos priežastis. |
| --- | --- |

(466)

Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad eksportas iš trečiųjų šalių galėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės negalėjimui pakankamai atsigauti, bet nesusilpnino priežastinio ryšio tarp subsidijuojamo importo ir nustatytos žalos grėsmės. Komisija padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog artimiausioje ateityje eksportas iš trečiųjų šalių bus pagrindinė žalos priežastis.

6.4.   Sąjungos pramonės eksportas

Sąjungos pramonės eksportas

| (467) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu biodyzelino neimportavo nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų. Todėl 23 lentelėje pateikti statistiniai eksporto duomenys grindžiami viešai prieinamais šaltinais ir yra informacija apie visą Sąjungos pramonę:

  23 lentelė


  Sąjungos pramonės eksportas | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | Tiriamasis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporto apimtis (tonomis) | 98 552 | 111 884 | 190 633 | 217 146 |
| Indeksas | 100 | 114 | 193 | 220 |
| Šaltinis: Eurostato statistiniai eksporto duomenys. |

(467)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu biodyzelino neimportavo nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų. Todėl 23 lentelėje pateikti statistiniai eksporto duomenys grindžiami viešai prieinamais šaltinais ir yra informacija apie visą Sąjungos pramonę:

23 lentelė

23 lentelė

Sąjungos pramonės eksportas

Sąjungos pramonės eksportas

2014 m.

2015 m.

2016 m.

Tiriamasis laikotarpis

Eksporto apimtis (tonomis)

98 552

111 884

190 633

217 146

Indeksas

Indeksas

100

100

114

114

193

193

220

220

Šaltinis: Eurostato statistiniai eksporto duomenys.

Šaltinis:

| (468) | Sąjungos pramonės biodyzelino eksporto lygis buvo nedidelis. Nė vienais nagrinėjamojo laikotarpio metais jis neviršijo 3,5 % viso pardavimo Sąjungos rinkoje. Sąjungos pramonės eksportas negalėjo būti priežastis, dėl kurios vietos pramonė nepakankamai atsigavo ir dėl kurios tiriamuoju laikotarpiu susidarė sudėtinga Sąjungos pramonės ekonominė padėtis. |
| --- | --- |

(468)

Sąjungos pramonės biodyzelino eksporto lygis buvo nedidelis. Nė vienais nagrinėjamojo laikotarpio metais jis neviršijo 3,5 % viso pardavimo Sąjungos rinkoje. Sąjungos pramonės eksportas negalėjo būti priežastis, dėl kurios vietos pramonė nepakankamai atsigavo ir dėl kurios tiriamuoju laikotarpiu susidarė sudėtinga Sąjungos pramonės ekonominė padėtis.

| (469) | Savo pateiktoje informacijoje CARBIO aiškino, kad žemas importo lygis negali būti priežastis, dėl kurios Sąjungos pramonė patyrė žalą, ir šį argumentą pakartojo po informacinio dokumento atskleidimo. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad kainų mažinimo Sąjungos rinkoje poveikį gali turėti net mažiau reikšmingas nagrinėjamojo produkto importas. Importas iš Argentinos gerokai viršijo pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalyje ir 14 straipsnio 4 dalyje nurodytą ribinę nereikšmingos žalos vertę, o paskutinįjį tiriamojo laikotarpio ketvirtį net viršijo 10 %. |
| --- | --- |

(469)

Savo pateiktoje informacijoje CARBIO aiškino, kad žemas importo lygis negali būti priežastis, dėl kurios Sąjungos pramonė patyrė žalą, ir šį argumentą pakartojo po informacinio dokumento atskleidimo. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad kainų mažinimo Sąjungos rinkoje poveikį gali turėti net mažiau reikšmingas nagrinėjamojo produkto importas. Importas iš Argentinos gerokai viršijo pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalyje ir 14 straipsnio 4 dalyje nurodytą ribinę nereikšmingos žalos vertę, o paskutinįjį tiriamojo laikotarpio ketvirtį net viršijo 10 %.

| (470) | CARBIO taip pat tvirtino, kad žalingo importo poveikio nėra, nes importas priklauso nuo sezoninių svyravimų, dyzelino kainos ir žaliavų tiekimo. Informaciją, kurią Komisija gavo iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir viešųjų šaltinių, taip pat sudarė informacija apie sezoninius svyravimus, dyzelino kainą ir žaliavų tiekimą. Todėl analizuodama Komisija taip pat galėjo atsižvelgti į šiuos veiksnius. |
| --- | --- |

(470)

CARBIO taip pat tvirtino, kad žalingo importo poveikio nėra, nes importas priklauso nuo sezoninių svyravimų, dyzelino kainos ir žaliavų tiekimo. Informaciją, kurią Komisija gavo iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir viešųjų šaltinių, taip pat sudarė informacija apie sezoninius svyravimus, dyzelino kainą ir žaliavų tiekimą. Todėl analizuodama Komisija taip pat galėjo atsižvelgti į šiuos veiksnius.

| (471) | Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO pakartojo pastabą, kad materialinės žalos grėsmė Sąjungos pramonei nekyla ir kad tariamą materialinės žalos grėsmę kelia ne importas iš Argentinos. Be to, CARBIO pateikia nuorodą į 347 konstatuojamojoje dalyje nurodytus Komisijos reglamente (ES) 2018/1570 (121) nustatytus faktus, kuriuose Komisija padarė išvadą, kad neįmanoma nustatyti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš Argentinos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(471)

Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO pakartojo pastabą, kad materialinės žalos grėsmė Sąjungos pramonei nekyla ir kad tariamą materialinės žalos grėsmę kelia ne importas iš Argentinos. Be to, CARBIO pateikia nuorodą į 347 konstatuojamojoje dalyje nurodytus Komisijos reglamente (ES) 2018/1570 (121) nustatytus faktus, kuriuose Komisija padarė išvadą, kad neįmanoma nustatyti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš Argentinos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos.

121

| (472) | Dėl pateiktos nuorodos į Komisijos reglamentą (ES) 2018/1570 Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad šio reglamento išvada buvo susijusi ne su žalos grėsme, bet su materialine žala ir kad Komisijos iš naujo įvertintas tiriamasis laikotarpis buvo 2011 m. liepos 1 d. – 2012 m. birželio 30 d., palyginti su šio reglamento tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 2017 m. sausio–gruodžio mėn. Atsižvelgiant į skirtingus laikotarpius ir skirtingus teisinius standartus, tame reglamente nustatyti faktai šio tyrimo Komisijos nustatytiems faktams nėra reikšmingi. |
| --- | --- |

(472)

Dėl pateiktos nuorodos į Komisijos reglamentą (ES) 2018/1570 Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad šio reglamento išvada buvo susijusi ne su žalos grėsme, bet su materialine žala ir kad Komisijos iš naujo įvertintas tiriamasis laikotarpis buvo 2011 m. liepos 1 d. – 2012 m. birželio 30 d., palyginti su šio reglamento tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 2017 m. sausio–gruodžio mėn. Atsižvelgiant į skirtingus laikotarpius ir skirtingus teisinius standartus, tame reglamente nustatyti faktai šio tyrimo Komisijos nustatytiems faktams nėra reikšmingi.

6.5.   Sąjungos pramonės gamybos sumažėjimas

Sąjungos pramonės gamybos sumažėjimas

| (473) | Analizuodama importo registraciją, Komisija taip pat atkreipė dėmesį į dvi bendroves, kurios 2018 m. kovo mėn. nurodė sumažėjusią biodyzelino gamybą, t. y. į didžiausią Europos biodyzelino gamintoją Saipol ir į ADM (122). |
| --- | --- |

(473)

Analizuodama importo registraciją, Komisija taip pat atkreipė dėmesį į dvi bendroves, kurios 2018 m. kovo mėn. nurodė sumažėjusią biodyzelino gamybą, t. y. į didžiausią Europos biodyzelino gamintoją Saipol ir į ADM (122).

Saipol

122

| (474) | Po informacinio dokumento atskleidimo EBB pateikė papildomos informacijos, susijusios su neigiamu padidėjusio importo iš Argentinos poveikiu šešioms Sąjungos pramonės bendrovėms. Su penkiomis iš šių bendrovių susijusioje informacijoje nurodytas neigiamas poveikis šių bendrovių pelningumui. Šeštosios bendrovės gamyba dėl Argentinos importo iš esmės sumažės. Viena iš šių šešių bendrovių taip pat nurodė, kad Argentinos importas turėjo didelį neigiamą poveikį jos pajamoms. Šioms bendrovėms, vertinant jas kartu, tenka daugiau kaip 10 % Sąjungos gamybos ir pajėgumų. |
| --- | --- |

(474)

Po informacinio dokumento atskleidimo EBB pateikė papildomos informacijos, susijusios su neigiamu padidėjusio importo iš Argentinos poveikiu šešioms Sąjungos pramonės bendrovėms. Su penkiomis iš šių bendrovių susijusioje informacijoje nurodytas neigiamas poveikis šių bendrovių pelningumui. Šeštosios bendrovės gamyba dėl Argentinos importo iš esmės sumažės. Viena iš šių šešių bendrovių taip pat nurodė, kad Argentinos importas turėjo didelį neigiamą poveikį jos pajamoms. Šioms bendrovėms, vertinant jas kartu, tenka daugiau kaip 10 % Sąjungos gamybos ir pajėgumų.

6.6.   Išvada

Išvada

| (475) | Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės patirtą žalos grėsmę ir subsidijuotą biodyzelino importą iš Argentinos sieja priežastinis ryšys. Sutampa laikas, kai labai padidėjo, pirmiausia – subsidijuotas importas mažomis kainomis, dėl kurių turėjo būti priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, ir suprastėjo Sąjungos pramonės veiklos rezultatai, ypač nuo paskutiniojo 2017 m. ketvirčio. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti padidėjusio suvartojimo Sąjungoje pranašumais, turėjo apriboti savo gamybos didinimą, prarado rinkos dalį ir negalėjo gauti pelno. Šie neigiami pokyčiai vyko ir laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. Sąjungos pramonė neturėjo kitos išeities, kaip derintis prie kainų lygio, kurį lėmė subsidijuotas importas, kad išvengtų tolesnio savo rinkos dalies mažėjimo. Todėl susidarė nuostolinga padėtis, kuri veikiausiai toliau blogės. |
| --- | --- |

(475)

Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės patirtą žalos grėsmę ir subsidijuotą biodyzelino importą iš Argentinos sieja priežastinis ryšys. Sutampa laikas, kai labai padidėjo, pirmiausia – subsidijuotas importas mažomis kainomis, dėl kurių turėjo būti priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, ir suprastėjo Sąjungos pramonės veiklos rezultatai, ypač nuo paskutiniojo 2017 m. ketvirčio. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti padidėjusio suvartojimo Sąjungoje pranašumais, turėjo apriboti savo gamybos didinimą, prarado rinkos dalį ir negalėjo gauti pelno. Šie neigiami pokyčiai vyko ir laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. Sąjungos pramonė neturėjo kitos išeities, kaip derintis prie kainų lygio, kurį lėmė subsidijuotas importas, kad išvengtų tolesnio savo rinkos dalies mažėjimo. Todėl susidarė nuostolinga padėtis, kuri veikiausiai toliau blogės.

| (476) | Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir atskyrė jį nuo subsidijuoto importo žalingo poveikio. |
| --- | --- |

(476)

Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir atskyrė jį nuo subsidijuoto importo žalingo poveikio.

| (477) | Kiti nustatyti veiksniai, pvz., eksportas iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės pardavimas eksportui ir Sąjungos pramonės pajėgumų sumažėjimas, priežastinio ryšio nesusilpnino. |
| --- | --- |

(477)

Kiti nustatyti veiksniai, pvz., eksportas iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės pardavimas eksportui ir Sąjungos pramonės pajėgumų sumažėjimas, priežastinio ryšio nesusilpnino.

7.   SĄJUNGOS INTERESAI

SĄJUNGOS INTERESAI

| (478) | Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesus Komisija nustato įvertindama visus susijusius interesus, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir vartotojų interesus. |
| --- | --- |

(478)

Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesus Komisija nustato įvertindama visus susijusius interesus, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir vartotojų interesus.

7.1.   Sąjungos pramonės interesai

Sąjungos pramonės interesai

| (479) | Biodyzelinas labai svarbus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir gerinant energijos tiekimą Sąjungoje. |
| --- | --- |

(479)

Biodyzelinas labai svarbus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir gerinant energijos tiekimą Sąjungoje.

| (480) | Sąjungos pramonė daugiausia naudoja Sąjungos žemės ūkio sektoriuje pagamintas žaliavas. Pradinės gamybos grandies žemės ūkio aliejaus sektorius labai priklauso nuo biodyzelino pramonės. Todėl biodyzelino importas iš Argentinos turėtų įtakos ne tik biodyzelino pramonei, bet ir Sąjungos žemės ūkio sektoriui. |
| --- | --- |

(480)

Sąjungos pramonė daugiausia naudoja Sąjungos žemės ūkio sektoriuje pagamintas žaliavas. Pradinės gamybos grandies žemės ūkio aliejaus sektorius labai priklauso nuo biodyzelino pramonės. Todėl biodyzelino importas iš Argentinos turėtų įtakos ne tik biodyzelino pramonei, bet ir Sąjungos žemės ūkio sektoriui.

| (481) | Po informacinio dokumento atskleidimo EBB pateikė daugiau įrodymų, kad Sąjungos pramonė patyrė žalos, pvz., kad buvo padarytas neigiamas poveikis pelningumui ir labai sumažėjo gamyba (žr. 362 ir 474 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(481)

Po informacinio dokumento atskleidimo EBB pateikė daugiau įrodymų, kad Sąjungos pramonė patyrė žalos, pvz., kad buvo padarytas neigiamas poveikis pelningumui ir labai sumažėjo gamyba (žr. 362 ir 474 konstatuojamąsias dalis).

| (482) | Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės padėtis yra nestabili todėl, kad pramonė dar visiškai neatsigavo nuo anksčiau patirto dempingo. Todėl Komisija padarė išvadą, kad kompensacinių muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(482)

Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės padėtis yra nestabili todėl, kad pramonė dar visiškai neatsigavo nuo anksčiau patirto dempingo. Todėl Komisija padarė išvadą, kad kompensacinių muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

7.2.   Nesusijusių importuotojų interesai

Nesusijusių importuotojų interesai

| (483) | Kaip nurodyta 30 konstatuojamojoje dalyje, į Komisijos išsiųstą klausimyną atsakė tik vienas nesusijęs importuotojas – Gunvor International BV. Savo atsakyme jis tvirtina esąs prieš priemonių nustatymą ir, kad Sąjungos pramonės padėtį lemia neefektyvi gamybos sistema ir valdymas. |
| --- | --- |

(483)

Kaip nurodyta 30 konstatuojamojoje dalyje, į Komisijos išsiųstą klausimyną atsakė tik vienas nesusijęs importuotojas – Gunvor International BV. Savo atsakyme jis tvirtina esąs prieš priemonių nustatymą ir, kad Sąjungos pramonės padėtį lemia neefektyvi gamybos sistema ir valdymas.

Gunvor International BV

| (484) | Komisija nustatė, kad biodyzelino importuotojai labai dažnai yra prekiautojai Sąjungos rinkoje, kurie ne tik importuoja, bet ir prekiauja iš Sąjungos gamintojų pirktu biodyzelinu. Vis dėlto Sąjungos gamintojai, ypač stambesnieji, dažnai naudojasi savo platinimo kanalais. Todėl Komisija mano, kad importo, kuriam būtų taikomos priemonės, lygio importuotojai negalėtų visiškai pakeisti iš Sąjungos gamintojų pirktu biodyzelinu. Vis dėlto galimą neigiamą poveikį importuotojams galėtų iš dalies atsverti padidėjusi iš Sąjungos pramonės nupirkto biodyzelino prekybos apimtis. |
| --- | --- |

(484)

Komisija nustatė, kad biodyzelino importuotojai labai dažnai yra prekiautojai Sąjungos rinkoje, kurie ne tik importuoja, bet ir prekiauja iš Sąjungos gamintojų pirktu biodyzelinu. Vis dėlto Sąjungos gamintojai, ypač stambesnieji, dažnai naudojasi savo platinimo kanalais. Todėl Komisija mano, kad importo, kuriam būtų taikomos priemonės, lygio importuotojai negalėtų visiškai pakeisti iš Sąjungos gamintojų pirktu biodyzelinu. Vis dėlto galimą neigiamą poveikį importuotojams galėtų iš dalies atsverti padidėjusi iš Sąjungos pramonės nupirkto biodyzelino prekybos apimtis.

7.3.   Naudotojų ir vartotojų interesai

Naudotojų ir vartotojų interesai

| (485) | Dyzelino gamintojai, t. y. rafinavimo įmonės, perka importuotą arba Sąjungos pramonės pagamintą biodyzeliną. Dėl teisinių reikalavimų rafinavimo įmonės į rinkoje parduodamą iškastinį kurą turi pridėti biodyzelino. |
| --- | --- |

(485)

Dyzelino gamintojai, t. y. rafinavimo įmonės, perka importuotą arba Sąjungos pramonės pagamintą biodyzeliną. Dėl teisinių reikalavimų rafinavimo įmonės į rinkoje parduodamą iškastinį kurą turi pridėti biodyzelino.

| (486) | Šiuo atžvilgiu nustačius priemones padidėjusios kainos turėtų įtakos galutiniams vartotojams. Iškastinis kuras, nepaisant retų išimčių, kainuoja mažiau nei biodyzelinas, bet, atsižvelgiant į tai, kad biodyzelino kiekis iškastiniame kure paprastai neviršija 10 %, neigiamas biodyzelino kainos padidėjimo poveikis vartotojams perduodamas tik iš dalies. |
| --- | --- |

(486)

Šiuo atžvilgiu nustačius priemones padidėjusios kainos turėtų įtakos galutiniams vartotojams. Iškastinis kuras, nepaisant retų išimčių, kainuoja mažiau nei biodyzelinas, bet, atsižvelgiant į tai, kad biodyzelino kiekis iškastiniame kure paprastai neviršija 10 %, neigiamas biodyzelino kainos padidėjimo poveikis vartotojams perduodamas tik iš dalies.

7.4.   Išvada

Išvada

| (487) | Komisija nustatė, kad muitų nustatymas turėtų neigiamą poveikį, nes padidėtų vartotojų kainos. Vis dėlto, kadangi biodyzelino galutiniame vartotojų įsigyjamame produkte yra nedaug (paprastai mažiau nei 10 %), šis neigiamas poveikis dyzelinių degalų kainai sudarytų tik labai nedidelę proporcinę dalį, palyginti su tiesioginiu biodyzelino kainos pokyčiu Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(487)

Komisija nustatė, kad muitų nustatymas turėtų neigiamą poveikį, nes padidėtų vartotojų kainos. Vis dėlto, kadangi biodyzelino galutiniame vartotojų įsigyjamame produkte yra nedaug (paprastai mažiau nei 10 %), šis neigiamas poveikis dyzelinių degalų kainai sudarytų tik labai nedidelę proporcinę dalį, palyginti su tiesioginiu biodyzelino kainos pokyčiu Sąjungos rinkoje.

| (488) | Po informacinio dokumento atskleidimo EBB tvirtino, kad Komisija nenuosekliai vykdė savo pareigas nustatydama, kad negali padaryti išvados dėl Sąjungos interesų, nors nebuvo jokių svarbių priežasčių, iš kurių būtų matyti, kad priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(488)

Po informacinio dokumento atskleidimo EBB tvirtino, kad Komisija nenuosekliai vykdė savo pareigas nustatydama, kad negali padaryti išvados dėl Sąjungos interesų, nors nebuvo jokių svarbių priežasčių, iš kurių būtų matyti, kad priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams.

| (489) | Savo informaciniame dokumente Komisija nustatė, kad būtina išnagrinėti prieš pat paskelbiant informacinį dokumentą ir pasibaigus tiriamajam laikotarpiui įvykusių pokyčių poveikį. |
| --- | --- |

(489)

Savo informaciniame dokumente Komisija nustatė, kad būtina išnagrinėti prieš pat paskelbiant informacinį dokumentą ir pasibaigus tiriamajam laikotarpiui įvykusių pokyčių poveikį.

| (490) | Savo pastabose EBB taip pat tvirtino, kad Komisija nenurodė aiškios priežasties, kuria buvo grindžiamas galutinis jos nustatytas faktas, kad vis dar neaišku, ar priemonių nustatymas atitiktų Sąjungos interesus. |
| --- | --- |

(490)

Savo pastabose EBB taip pat tvirtino, kad Komisija nenurodė aiškios priežasties, kuria buvo grindžiamas galutinis jos nustatytas faktas, kad vis dar neaišku, ar priemonių nustatymas atitiktų Sąjungos interesus.

| (491) | Kaip paaiškinta 489 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad būtina toliau analizuoti papildomą su Sąjungos interesais susijusią informaciją, ir todėl buvo nuspręsta nenustatyti laikinųjų priemonių. |
| --- | --- |

(491)

Kaip paaiškinta 489 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad būtina toliau analizuoti papildomą su Sąjungos interesais susijusią informaciją, ir todėl buvo nuspręsta nenustatyti laikinųjų priemonių.

| (492) | Komisija išnagrinėjo visą papildomą po informacinio dokumento atskleidimo gautą informaciją, kurią, be kita ko, pirmiausia sudarė iš EBB ir atrinktų Sąjungos gamintojų gauti atsakymai į papildomus klausimynus, statistiniai duomenys apie biodyzelino importą į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio ir kiti po informacinio dokumento atskleidimo suinteresuotųjų šalių pateikti duomenys. Remdamasi šios papildomos informacijos analize ir tolesniais Sąjungos pramonės patirtos žalos įrodymais, pvz., kad buvo padarytas neigiamas poveikis pelningumui ir iš esmės sumažėjo gamyba, kaip paaiškinta 366, 363 ir 473 konstatuojamosiose dalyse, Komisija padarė išvadą, kad nėra pagrindinio reglamento 31 straipsnyje nurodytų svarbių priežasčių, dėl kurių priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. |
| --- | --- |

(492)

Komisija išnagrinėjo visą papildomą po informacinio dokumento atskleidimo gautą informaciją, kurią, be kita ko, pirmiausia sudarė iš EBB ir atrinktų Sąjungos gamintojų gauti atsakymai į papildomus klausimynus, statistiniai duomenys apie biodyzelino importą į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio ir kiti po informacinio dokumento atskleidimo suinteresuotųjų šalių pateikti duomenys. Remdamasi šios papildomos informacijos analize ir tolesniais Sąjungos pramonės patirtos žalos įrodymais, pvz., kad buvo padarytas neigiamas poveikis pelningumui ir iš esmės sumažėjo gamyba, kaip paaiškinta 366, 363 ir 473 konstatuojamosiose dalyse, Komisija padarė išvadą, kad nėra pagrindinio reglamento 31 straipsnyje nurodytų svarbių priežasčių, dėl kurių priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų.

8.   GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

| (493) | Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijų, žalos grėsmės, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatomas galutinis kompensacinis muitas, kad dėl subsidijuoto importo Sąjungos pramonei kylanti neišvengiama materialinės žalos grėsmė netaptų tikra materialine žala. |
| --- | --- |

(493)

Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijų, žalos grėsmės, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatomas galutinis kompensacinis muitas, kad dėl subsidijuoto importo Sąjungos pramonei kylanti neišvengiama materialinės žalos grėsmė netaptų tikra materialine žala.

8.1.   Žalos pašalinimo lygis

Žalos pašalinimo lygis

| (494) | Siekdama nustatyti priemonių dydį Komisija pirmiausia nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonei kylančią žalos grėsmę. |
| --- | --- |

(494)

Siekdama nustatyti priemonių dydį Komisija pirmiausia nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonei kylančią žalos grėsmę.

| (495) | Apskaičiuodama žalos pašalinimo lygį Komisija laikė, kad, jį taikant, Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokia pramonė sektoriuje pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra subsidijuoto importo, parduodant panašų produktą Sąjungoje. |
| --- | --- |

(495)

Apskaičiuodama žalos pašalinimo lygį Komisija laikė, kad, jį taikant, Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokia pramonė sektoriuje pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra subsidijuoto importo, parduodant panašų produktą Sąjungoje.

| (496) | Žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas remiantis vidutinės svertinės subsidijuoto importo kainos, 354 konstatuojamojoje dalyje nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, ir nežalingos Sąjungos pramonės panašaus produkto kainos palyginimu. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstą pelno dydį. Buvo nustatytas 11 % tikslinis pelno dydis; šį lygį Komisija taikė atlikdama ankstesnį tyrimą, į kurį atsižvelgiant priemonės buvo nustatytos 2013 m. lapkričio 26 d. |
| --- | --- |

(496)

Žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas remiantis vidutinės svertinės subsidijuoto importo kainos, 354 konstatuojamojoje dalyje nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, ir nežalingos Sąjungos pramonės panašaus produkto kainos palyginimu. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstą pelno dydį. Buvo nustatytas 11 % tikslinis pelno dydis; šį lygį Komisija taikė atlikdama ankstesnį tyrimą, į kurį atsižvelgiant priemonės buvo nustatytos 2013 m. lapkričio 26 d.

| (497) | Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad tikslinis pelnas turėtų būti ne per ankstesnį tyrimą taikytas 11 % tikslinis pelnas, bet nuo 2015 m. iki 2017 m. rugsėjo mėn. gautas pelnas. Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO šį tvirtinimą pakartojo. |
| --- | --- |

(497)

Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad tikslinis pelnas turėtų būti ne per ankstesnį tyrimą taikytas 11 % tikslinis pelnas, bet nuo 2015 m. iki 2017 m. rugsėjo mėn. gautas pelnas. Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO šį tvirtinimą pakartojo.

| (498) | Komisija taikė per ankstesnį tyrimą taikytą tikslinį pelną, nes, nepaisant to, ar nustatoma žala, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad Sąjungos pramonė, atrodo, nėra visiškai atsigavusi nuo ankstesnio dempingo poveikio, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu pasiektas pelno lygis nėra tipinis. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad per ankstesnį jos tyrimą taikytas pelnas vis dar yra tinkamas ir yra būdingas tokiomis sąlygomis, kai subsidijuojamo importo apimtis yra nedidelė. |
| --- | --- |

(498)

Komisija taikė per ankstesnį tyrimą taikytą tikslinį pelną, nes, nepaisant to, ar nustatoma žala, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad Sąjungos pramonė, atrodo, nėra visiškai atsigavusi nuo ankstesnio dempingo poveikio, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu pasiektas pelno lygis nėra tipinis. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad per ankstesnį jos tyrimą taikytas pelnas vis dar yra tinkamas ir yra būdingas tokiomis sąlygomis, kai subsidijuojamo importo apimtis yra nedidelė.

| (499) | Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms nustatytas taip pat, kaip ir 304 konstatuojamojoje dalyje nurodytos šioms bendrovėms taikomos subsidijų normos. |
| --- | --- |

(499)

Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms nustatytas taip pat, kaip ir 304 konstatuojamojoje dalyje nurodytos šioms bendrovėms taikomos subsidijų normos.

8.2.   Kompensacinių muitų nustatymas atgaline data

Kompensacinių muitų nustatymas atgaline data

| (500) | Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, Komisija Registracijos reglamentu nustatė privalomą importuojamo Argentinos kilmės nagrinėjamojo produkto registraciją, atsižvelgdama į galimą kompensacinių priemonių taikymą atgaline data pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

(500)

Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, Komisija Registracijos reglamentu nustatė privalomą importuojamo Argentinos kilmės nagrinėjamojo produkto registraciją, atsižvelgdama į galimą kompensacinių priemonių taikymą atgaline data pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį.

| (501) | Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį atgaline data muitai gali būti taikomi produktams, įvežtiems vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios. Komisija pažymi, kad šiuo atveju nebuvo nustatyta jokių laikinųjų priemonių. |
| --- | --- |

(501)

Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį atgaline data muitai gali būti taikomi produktams, įvežtiems vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios. Komisija pažymi, kad šiuo atveju nebuvo nustatyta jokių laikinųjų priemonių.

| (502) | Remdamasi tuo, Komisija mano, kad viena iš teisinių sąlygų pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį nėra įvykdyta ir todėl muitai registruotam importuojamam produktui neturėtų būti taikomi atgaline data. |
| --- | --- |

(502)

Remdamasi tuo, Komisija mano, kad viena iš teisinių sąlygų pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį nėra įvykdyta ir todėl muitai registruotam importuojamam produktui neturėtų būti taikomi atgaline data.

| (503) | Po galutinio faktų atskleidimo EBB tvirtino, kad muitai registruotam importuojamam produktui turėtų būti taikomi atgaline data, nes įvykdytos keturios atgalinio muitų rinkimo pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį sąlygos. Ypač EBB tvirtino, kad šioje byloje turėtų būti taikoma antroji 16 straipsnio 4 dalies dalis, kurioje nurodyta ne anksčiau tyrimo pradžios, nes ji turėtų būti aiškinama atskirai nuo formuluotės likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios. |
| --- | --- |

(503)

Po galutinio faktų atskleidimo EBB tvirtino, kad muitai registruotam importuojamam produktui turėtų būti taikomi atgaline data, nes įvykdytos keturios atgalinio muitų rinkimo pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį sąlygos. Ypač EBB tvirtino, kad šioje byloje turėtų būti taikoma antroji 16 straipsnio 4 dalies dalis, kurioje nurodyta ne anksčiau tyrimo pradžios, nes ji turėtų būti aiškinama atskirai nuo formuluotės likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios.

ne anksčiau tyrimo pradžios

likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios

| (504) | Pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad atgaline data muitai gali būti taikomi tik produktams, įvežtiems vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios, bet ne anksčiau tyrimo pradžios. 16 straipsnio 4 dalies antros dalies, kurioje nurodyta ne anksčiau tyrimo pradžios negalima aiškinti atskirai nuo kito šio straipsnio teksto, nes pagal šį straipsnį to daryti neleidžiama. |
| --- | --- |

(504)

Pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad atgaline data muitai gali būti taikomi tik produktams, įvežtiems vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios, bet ne anksčiau tyrimo pradžios. 16 straipsnio 4 dalies antros dalies, kurioje nurodyta ne anksčiau tyrimo pradžios negalima aiškinti atskirai nuo kito šio straipsnio teksto, nes pagal šį straipsnį to daryti neleidžiama.

produktams, įvežtiems vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios, bet ne anksčiau tyrimo pradžios

ne anksčiau tyrimo pradžios

| (505) | Todėl, nesant laikinųjų muitų, kurie, jei jie būtų taikomi, būtų atgaline data taikomi galutiniai muitai, kaip nustatyta 502 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalyje nustatytos teisinės sąlygos neįvykdytos, todėl muitai registruotam importuojamam produktui neturėtų būti taikomi atgaline data. |
| --- | --- |

(505)

Todėl, nesant laikinųjų muitų, kurie, jei jie būtų taikomi, būtų atgaline data taikomi galutiniai muitai, kaip nustatyta 502 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalyje nustatytos teisinės sąlygos neįvykdytos, todėl muitai registruotam importuojamam produktui neturėtų būti taikomi atgaline data.

8.3.   Galutinės priemonės

Galutinės priemonės

| (506) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis kompensacinis muitas, kad būtų pašalinta subsidijuoto importo keliama žalos grėsmė, neviršijant nustatytos subsidijavimo sumos. |
| --- | --- |

(506)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis kompensacinis muitas, kad būtų pašalinta subsidijuoto importo keliama žalos grėsmė, neviršijant nustatytos subsidijavimo sumos.

| (507) | Atsižvelgiant į aukštą Argentinos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas atitinka atrinktoms įmonėms nustatytą didžiausią muitą. Toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas. |
| --- | --- |

(507)

Atsižvelgiant į aukštą Argentinos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas atitinka atrinktoms įmonėms nustatytą didžiausią muitą. Toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

| (508) | Kitiems bendradarbiaujantiems neatrinktiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams, kurie išvardyti 24 lentelėje, nustatoma galutinė muito norma, atitinkanti svertinį atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytų normų vidurkį. |
| --- | --- |

(508)

Kitiems bendradarbiaujantiems neatrinktiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams, kurie išvardyti 24 lentelėje, nustatoma galutinė muito norma, atitinkanti svertinį atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytų normų vidurkį.

| (509) | Tuo remiantis, nustatomos šios taikytinos galutinės muito normos:

  24 lentelė


  Galutinis kompensacinis muitas









  Bendrovė arba grupė | Žalos pašalinimo lygis | Subsidijavimo suma | Kompensacinio muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LDC Argentina SA | 31,7 % | 26,2 % | 26,2 % |
| Group Renova | 25,0 % | 27,2 % | 25,0 % |
| Group T6 | 33,9 % | 33,4 % | 33,4 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės – COFCO Argentina SA ir Cargill SACI | 29,6 % | 28,2 % | 28,2 % |
| Visos kitos bendrovės | 33,9 % | 33,4 % | 33,4 % |

(509)

Tuo remiantis, nustatomos šios taikytinos galutinės muito normos:

24 lentelė

24 lentelė

Galutinis kompensacinis muitas

Galutinis kompensacinis muitas

Bendrovė arba grupė

Žalos pašalinimo lygis

Subsidijavimo suma

Kompensacinio muito norma

LDC Argentina SA

31,7 %

26,2 %

26,2 %

Group Renova

25,0 %

27,2 %

25,0 %

Group T6

33,9 %

33,4 %

33,4 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės – COFCO Argentina SA ir Cargill SACI

COFCO Argentina SA

Cargill SACI

29,6 %

28,2 %

28,2 %

Visos kitos bendrovės

33,9 %

33,4 %

33,4 %

| (510) | Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos individualios kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios individualios kompensacinio muito normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą nagrinėjamųjų bendrovių padėtį. Šios individualios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) yra taikomos tik importuojamiems nagrinėjamųjų bendrovių pagamintiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(510)

Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos individualios kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios individualios kompensacinio muito normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą nagrinėjamųjų bendrovių padėtį. Šios individualios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) yra taikomos tik importuojamiems nagrinėjamųjų bendrovių pagamintiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (511) | Pasikeitus bendrovės arba kurio nors iš jos subjektų pavadinimui, bendrovė gali prašyti toliau taikyti šias individualias muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai jau taikoma individualia muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pasikeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pasikeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(511)

Pasikeitus bendrovės arba kurio nors iš jos subjektų pavadinimui, bendrovė gali prašyti toliau taikyti šias individualias muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai jau taikoma individualia muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pasikeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pasikeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (512) | Jei dėl pokyčių po tiriamojo laikotarpio ilgam pasikeistų aplinkybės, gali būti imamasi tinkamų veiksmų pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnį. |
| --- | --- |

(512)

Jei dėl pokyčių po tiriamojo laikotarpio ilgam pasikeistų aplinkybės, gali būti imamasi tinkamų veiksmų pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnį.

| (513) | Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką (123), tikslinga nustatyti delspinigių, mokėtinų galutinių muitų grąžinimo atveju, normą, nes pagal susijusias galiojančias muitų nuostatas tokia palūkanų norma nenumatyta, o taikant nacionalines taisykles atsirastų nepagrįstų iškraipymų tarp ekonominės veiklos vykdytojų priklausomai nuo to, kokią valstybę narę jie pasirinko muitiniam įforminimui atlikti. |
| --- | --- |

(513)

Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką (123), tikslinga nustatyti delspinigių, mokėtinų galutinių muitų grąžinimo atveju, normą, nes pagal susijusias galiojančias muitų nuostatas tokia palūkanų norma nenumatyta, o taikant nacionalines taisykles atsirastų nepagrįstų iškraipymų tarp ekonominės veiklos vykdytojų priklausomai nuo to, kokią valstybę narę jie pasirinko muitiniam įforminimui atlikti.

123

9.   FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

| (514) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustatyti galutinį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(514)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustatyti galutinį kompensacinį muitą.

| (515) | Be to, suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, jos galėjo pareikšti pastabas. Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos buvo tinkamai apsvarstytos ir prireikus išvados buvo atitinkamai pataisytos. |
| --- | --- |

(515)

Be to, suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, jos galėjo pareikšti pastabas. Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos buvo tinkamai apsvarstytos ir prireikus išvados buvo atitinkamai pataisytos.

10.   PRIEMONIŲ FORMA

PRIEMONIŲ FORMA

| (516) | Po galutinio faktų atskleidimo aštuoni bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, įskaitant susijusias jų bendroves Urugvajuje ir Šveicarijoje, kartu su CARBIO siūlė įsipareigojimus dėl kainos pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(516)

Po galutinio faktų atskleidimo aštuoni bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, įskaitant susijusias jų bendroves Urugvajuje ir Šveicarijoje, kartu su CARBIO siūlė įsipareigojimus dėl kainos pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį.

| (517) | Komisija šiuos įsipareigojimų pasiūlymus priėmė Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/245 (124), nes mano, kad jais pašalinamas žalingas subsidijuoto importo poveikis ir pakankamai sumažinama vengimo rizika. |
| --- | --- |

(517)

Komisija šiuos įsipareigojimų pasiūlymus priėmė Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/245 (124), nes mano, kad jais pašalinamas žalingas subsidijuoto importo poveikis ir pakankamai sumažinama vengimo rizika.

124

| (518) | Jei Komisija pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 9 dalį atšaukia priimtą įsipareigojimą dėl pažeidimo, nurodydama konkrečius sandorius ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis, skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl šių sandorių prekių išleidimo į laisvą apyvartą. |
| --- | --- |

(518)

Jei Komisija pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 9 dalį atšaukia priimtą įsipareigojimą dėl pažeidimo, nurodydama konkrečius sandorius ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis, skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl šių sandorių prekių išleidimo į laisvą apyvartą.

| (519) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę (125), |
| --- | --- |

(519)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę (125),

125

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Argentinos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryniems, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodai 1516209821, 1516209829 ir 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodai 1518009121, 1518009129 ir 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kodas 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodai 1518009921, 1518009929 ir 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodai 2710194321, 2710194329 ir 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodai 2710194621, 2710194629 ir 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodai 2710194721, 2710194729 ir 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARIC kodai 3824999210, 3824999212 ir 3824999220), 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (TARIC kodai 3826009011, 3826009019 ir 3826009030) nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

2.   Galutinio kompensacinio muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:

| Bendrovė | Galutinis kompensacinis muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Aceitera General Deheza S.A. | 33,4 % | C493 |
| Bunge Argentina S.A. | 33,4 % | C494 |
| LDC Argentina S.A. | 26,2 % | C495 |
| Molinos Agro S.A. | 25,0 % | C496 |
| Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A | 25,0 % | C497 |
| Vicentin S.A.I.C. | 25,0 % | C498 |
| COFCO International Argentina S.A. | 28,2 % | C490 |
| Cargill S.A.C.I. | 28,2 % | C491 |
| Visos kitos bendrovės | 33,4 % | C999 |

Bendrovė

Galutinis kompensacinis muitas

Papildomas TARIC kodas

Aceitera General Deheza S.A.

33,4 %

C493

Bunge Argentina S.A.

33,4 %

C494

LDC Argentina S.A.

26,2 %

C495

Molinos Agro S.A.

25,0 %

C496

Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A

25,0 %

C497

Vicentin S.A.I.C.

25,0 %

C498

COFCO International Argentina S.A.

28,2 %

C490

Cargill S.A.C.I.

28,2 %

C491

Visos kitos bendrovės

33,4 %

C999

3.   Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos. Delspinigių, mokėtinų tuo atveju, kai turi būti grąžinami muitai ir dėl to atsiranda teisė į delspinigių mokėjimą, norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus vienu procentiniu punktu.

2 straipsnis

1.   Importuojamiems produktams, deklaruotiems išleidimui į laisvą apyvartą, 1 straipsniu nustatytas kompensacinis muitas netaikomas, jei juos pagamino, išsiuntė ir sąskaitas faktūras jiems išrašė bendrovės, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurios išvardytos Įgyvendinimo sprendime (ES) 2019/245 su pakeitimais kas tam tikrą laikotarpį, ir jei jie buvo importuoti laikantis to Komisijos įgyvendinimo sprendimo nuostatų.

2.   1 dalyje nurodytiems importuojamiems produktams kompensacinis muitas netaikomas, jei:

| a) | kartu su tokiais importuojamais produktais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiami bent šio reglamento 1 priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija; |
| --- | --- |

a)

kartu su tokiais importuojamais produktais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiami bent šio reglamento 1 priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija;

| b) | kartu su tokiais importuojamais produktais pateikiamas eksporto įsipareigojimo sertifikatas, kaip nurodyta šio reglamento 2 priede ir |
| --- | --- |

b)

kartu su tokiais importuojamais produktais pateikiamas eksporto įsipareigojimo sertifikatas, kaip nurodyta šio reglamento 2 priede ir

| c) | deklaruotos ir muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą. |
| --- | --- |

c)

deklaruotos ir muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą.

3.   Skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą:

| a) | nustačius, kad dėl 1 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau toje dalyje ir 2 dalyje išvardytų sąlygų; arba |
| --- | --- |

a)

nustačius, kad dėl 1 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau toje dalyje ir 2 dalyje išvardytų sąlygų; arba

| b) | jeigu Komisija atšaukia pagal Reglamento (ES) 2016/1037 13 straipsnio 9 dalį priimtą įsipareigojimą reglamentu arba sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai, ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis. |
| --- | --- |

b)

jeigu Komisija atšaukia pagal Reglamento (ES) 2016/1037 13 straipsnio 9 dalį priimtą įsipareigojimą reglamentu arba sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai, ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis.

3 straipsnis

Bendrovės, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė, kurios išvardytos Įgyvendinimo sprendime (ES) 2019/245 su tolesniais pakeitimais ir kurios atitinka tam tikras jame nustatytas sąlygas, taip pat turi išduoti sandorių, kuriems taikomas kompensacinis muitas, sąskaitą faktūrą. Tai komercinė sąskaita faktūra, kurioje nurodomi bent šio reglamento 3 priede išvardyti rekvizitai.

4 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/756, kuriuo nustatoma privaloma importuojamo Argentinos kilmės biodyzelino registracija, nustatyta importuojamo produkto registracija nutraukiama. Registruotam importuojamam produktui galutinis kompensacinis muitas atgaline data netaikomas.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2019 m. vasario 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

1

(2)  
  OL C 34, 2018 1 31, p. 37.

2

(3)  Šiame reglamente sąvoka „Argentinos Vyriausybė“ vartojama plačiąja prasme ir apima visas ministerijas, departamentus, agentūras ir administracijos institucijas, veikiančias centriniu, regioniniu arba vietos lygmeniu.

3

(4)  2016 m. – 1 664 145 t, o 2017 m. – 1 650 312 t.

4

(5)  Jungtinių Amerikos Valstijų Žemės ūkio ministerijos Pasaulinio žemės ūkio informacijos tinklo (angl. Global Agriculture Information Network, toliau – GAIN) ataskaita.

5

Global Agriculture Information Network

(6)  
  2018 m. gegužės 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/756, kuriuo nustatoma privaloma importuojamo Argentinos kilmės biodyzelino registracija (OL L 128, 2018 5 24, p. 9).

6

(7)  Šios įstaigos – tai AAPRESID (Asociación Argentina de Productores en Siembra Directa) ir CIARA (Cámara de la Industria Aceitera de la República Argentina).

7

Asociación Argentina de Productores en Siembra Directa

Cámara de la Industria Aceitera de la República Argentina

(8)  YPF (Yacimientos Petrolíferos Fiscales) yra 2012 m. nacionalizuota vertikaliai integruota Argentinos energetikos bendrovė, https://www.ypf.com/LaCompania/Paginas/Todo-sobre-YPF.aspx.

8

Yacimientos Petrolíferos Fiscales

(9)  Žr. 2018 m. sausio 30 d. memorandumo dėl įrodymų pakankamumo p. 6.

9

(10)  Panašią analizę žr. 2016 m. kovo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2016/387, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (OL L 73, 2016 3 18, p. 1).

10

(11)  
  2001 m. birželio 29 d. kolegijos ataskaita DS 194 United States — Measures treating export restraints as subsidies, 8.29 punktas.

11

United States — Measures treating export restraints as subsidies

(12)  Kolegijos ataskaita DS 194, 8.44 punktas.

12

(13)  
  2005 m. vasario 21 d. Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296 United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea, 110–111 punktai.

13

United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea

(14)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 116 punktas.

14

(15)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 116 punktas.

15

(16)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 115 punktas.

16

(17)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 114 punktas; tuo klausimu pritariama kolegijos ataskaitai DS 194 (8.31 punktas).

17

(18)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 115 punktas.

18

(19)  Kolegijos ataskaita DS 296, 7.38 punktas. Ši išvada apskųsta nebuvo.

19

(20)  Kolegijos ataskaita US – Export Restraints (WT/DS194/R), paskelbta 2001 m. birželio 29 d., 8.33–8.34 punktai.

20

US – Export Restraints

(21)  Kolegijos ataskaita US – Export Restraints, 8.29–8.31 punktai.

21

US – Export Restraints

(22)  Apeliacinio komiteto ataskaita US –DRAMS (WT/DS296/AB/R), išplatinta 2005 m. birželio 27 d., 116 punktas.

22

US –DRAMS

(23)  Apeliacinio komiteto ataskaita US –DRAMS, 115 punktas.

23

US –DRAMS

(24)  Apeliacinio komiteto ataskaita US –DRAMS, 112 punktas.

24

US –DRAMS

(25)  Žr. Kolegijos ataskaitą Korea – Commercial Vessels (WT/DS273/R), išplatinta 2005 m. gegužės 7 d., 7.373 punktas.

25

Korea – Commercial Vessels

(26)  Apeliacinio komiteto ataskaita US –DRAMS (WT/DS296/A/R), 114 punktas.

26

US –DRAMS

(27)  Apeliacinio komiteto ataskaita US –DRAMS (WT/DS296/A/R), 124 punktas.

27

US –DRAMS

(28)  Buvusio ekonomikos ministro Axelio Kicillofo pareiškimai, pvz., http://www.telam.com.ar/notas/201410/82669-kicillof-productores-venta-de-granos.php, http://www.lavoz.com.ar/politica/nueva-advertencia-de-kicillof-productores-que-retienen-granos, https://www.minutouno.com/notas/341839-kicillof-advirtio-los-sojeros-que-se-apuren-porque-el-precio-va-caer, žiūrėta 2018 m. rugsėjo 3 d.

28

(29)  
  Nomenclatura Comun Del Mercosur, Decreto Nacional 2275/1994, 7 straipsnis ir VI priedas.

29

Nomenclatura Comun Del Mercosur

Decreto Nacional 2275/1994

(30)  
  The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, paskelbta 2010 m., p. 18, pateikta http://www.oecd.org/publications/the-economic-impact-of-export-restrictions-on-raw-materials-9789264096448-en.htm, žiūrėta 2018 m. liepos 13 d.

30

The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials

(31)  
  Renewable Energy Policy Brief Argentina, 2015 m. birželio mėn., pateikta http://www.iberglobal.com/files/2016/argentina_renewable_energy.pdf, žiūrėta 2018 m. liepos 13 d., p. 4.

31

Renewable Energy Policy Brief Argentina

(32)  
  Liquid Biofuels: Background Brief for the World Bank Group Energy Sector Strategy, Background Paper for the World Bank Group Energy sector strategy, 2010 m. kovo mėn., pateikta http://siteresources.worldbank.org/EXTESC/Resources/Biofuel_brief_Web_version.pdf, žiūrėta 2018 m. liepos 13 d., p. 9.

32

Liquid Biofuels: Background Brief for the World Bank Group Energy Sector Strategy, Background Paper for the World Bank Group Energy sector strategy

(33)  
  Ley 25.561 Declárase la emergencia pública en materia social, económica, administrativa, financiera y cambiaria. Régimen cambiario. Modificaciones a la Ley de Convertibilidad. Reestructuración de las obligaciones afectadas por el régimen de la presente ley. Obligaciones vinculadas al sistema financiero.

33

Ley 25.561 Declárase la emergencia pública en materia social, económica, administrativa, financiera y cambiaria. Régimen cambiario. Modificaciones a la Ley de Convertibilidad. Reestructuración de las obligaciones afectadas por el régimen de la presente ley. Obligaciones vinculadas al sistema financiero.

(34)  
  Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 11/2002 Fíjanse derechos a la exportación para consumo de diversas mercaderías comprendidas en la Nomenclatura Común del Mercosur. Alcances and Ministerio de Economía, Comercio Exterior.

34

Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 11/2002 Fíjanse derechos a la exportación para consumo de diversas mercaderías comprendidas en la Nomenclatura Común del Mercosur. Alcances and Ministerio de Economía, Comercio Exterior.

(35)  
  Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 35/2002 Fíjase un derecho a la exportación para consumo de determinadas mercaderías comprendidas en posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur.

35

Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 35/2002 Fíjase un derecho a la exportación para consumo de determinadas mercaderías comprendidas en posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur.

(36)  
  Ministerio de Agroindustria, Decreto 133/2015 Derecho de exportación. Alícuota.

36

Ministerio de Agroindustria

Decreto 133/2015 Derecho de exportación

Alícuota.

(37)  
  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Común del Mercosur, Resolución 10/2007 Fijase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias.

37

Ministerio de Economía y Producción

Nomenclatura Común del Mercosur

Resolución 10/2007 Fijase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias

(38)  
  Ministerio de Economía y Producción, Comercio Exterior, Resolución 369/2007 Nomenclatura Común del Mercosur (NCM). Sustituyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos.

38

Ministerio de Economía y Producción

Comercio Exterior

Resolución 369/2007 Nomenclatura Común del Mercosur (NCM)

Sustituyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos

(39)  
  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura comun del Mercosur, Resolución 10/2007, Fíjase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias, 2007 1 11.

39

Ministerio de Economía y Producción

Nomenclatura comun del Mercosur, Resolución 10/2007

Fíjase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias

(40)  
  Ministerio de Economía y Producción, Comercio exterior, Resolución 369/2007, Nomenclatura Común del Mercosur (NCM). Sustitúyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos, 2007 11 7.

40

Ministerio de Economía y Producción

Comercio exterior

Resolución 369/2007, Nomenclatura Común del Mercosur (NCM)

Sustitúyese en el Anexo XIV del Decreto No

(41)  
  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Comun del Mercosur, Resolución 125/2008, 2008 3 10, Derechos de exportación. Fórmula de determinación aplicable a determinadas posiciones arancelarias correspondientes a cereales y oleaginosas (Eksporto muitai. Tam tikrų tarifinių kodų grūdams ir aliejingosioms sėkloms taikomų eksporto muitų apskaičiavimo formulė).

41

Ministerio de Economía y Producción

Nomenclatura Comun del Mercosur

Resolución 125/2008

Derechos de exportación. Fórmula de determinación aplicable a determinadas posiciones arancelarias correspondientes a cereales y oleaginosas

Eksporto muitai. Tam tikrų tarifinių kodų grūdams ir aliejingosioms sėkloms taikomų eksporto muitų apskaičiavimo formulė

(42)  
  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Comun del Mercosur, Resolución 64/2008, 2008 5 30, Cereales y Oleaginosas. Fíjanse para diversas variedades de trigo, maíz, soja y girasol, comprendidas en determinadas posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur (N.C.M.), derechos de exportación para distintos precios FOB (Grūdai ir aliejingosios sėklos. Eksporto muitų nustatymas į Mercosur bendrosios nomenklatūros (NCM) tarifinius kodus įtrauktų kviečių, kukurūzų, sojų ir saulėgrąžų rūšių FOB kainoms.

42

Ministerio de Economía y Producción

Nomenclatura Comun del Mercosur

Resolución 64/2008

Cereales y Oleaginosas. Fíjanse para diversas variedades de trigo, maíz, soja y girasol, comprendidas en determinadas posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur (N.C.M.), derechos de exportación para distintos precios FOB

Grūdai ir aliejingosios sėklos. Eksporto muitų nustatymas į Mercosur bendrosios nomenklatūros (NCM) tarifinius kodus įtrauktų kviečių, kukurūzų, sojų ir saulėgrąžų rūšių FOB kainoms

(43)  
  Ministerio de Economía y Finanzas Públicas. Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior. Resolución Conjunta (bendra rezoliucija) Nr. 438/2012, 269/2012, 1001/2012 créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la „Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo“
  . Derógase la Resolución No 109/09.

43

Ministerio de Economía y Finanzas Públicas

Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior. Resolución Conjunta

créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la „Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo“

Derógase la Resolución No

(44)  
  Ministerio de Agroindustria, Decreto 133/2015 Derecho de exportación. Alícuota.

44

Ministerio de Agroindustria

Decreto 133/2015 Derecho de exportación

Alícuota.

(45)  
  Oficina Nacional de Control Comercial Agropecuario, Comercio Exterior, Resolución 543/2008, Establécense los requisitos a que deberán sujetarse los exportadores de granos y/o sus derivados, que soliciten su inscripción en el „Registro de Declaraciones Juradas de Ventas al Exterior“, denominado „R.O.E. Verde“, al que se refiere la Ley No 21.453.

45

Oficina Nacional de Control Comercial Agropecuario, Comercio Exterior, Resolución 543/2008, Establécense los requisitos a que deberán sujetarse los exportadores de granos y/o sus derivados, que soliciten su inscripción en el „Registro de Declaraciones Juradas de Ventas al Exterior“, denominado „R.O.E. Verde“, al que se refiere la Ley No

(46)  
  Ministerio de Agroindustria, Ministerio de Hacienda y finanzas publicas y Ministerio de produccion, Resolución Conjunta 4/2015, 7/2015 y 7/2015, 28.12.2015
  .

46

Ministerio de Agroindustria, Ministerio de Hacienda y finanzas publicas y Ministerio de produccion, Resolución Conjunta 4/2015, 7/2015 y 7/2015, 28.12.2015

(47)  
  Ministerio de Producción, Resolución 109/2009, Exclúyese del Régimen de Importación Temporaria para Perfeccionamiento Industrial a ciertas mercaderías que se clasifican en la posición arancelaria de la Nomenclatura Común del Mercosur.

47

Ministerio de Producción

Resolución 109/2009

Exclúyese del Régimen de Importación Temporaria para Perfeccionamiento Industrial a ciertas mercaderías que se clasifican en la posición arancelaria de la Nomenclatura Común del Mercosur

(48)  
  Ministerio de Economía y Finanzas Públicas. Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior. Resolución Conjunta (bendra rezoliucija) Nr. 438/2012, 269/2012, 1001/2012 créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la „Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo“
  . Derógase la Resolución No 109/09.

48

Ministerio de Economía y Finanzas Públicas

Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior. Resolución Conjunta

créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la „Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo“

Derógase la Resolución No

(49)  
  Ministerio de Producción y Ministerio de Hacienda y Finanzas Públicas, Resolución Conjunta 5/2016 y 7/2016, modificación Resolución Conjunta No 438/2012, No 269/2012 y No 1001/2012.

49

Ministerio de Producción y Ministerio de Hacienda y Finanzas Públicas

Resolución Conjunta 5/2016 y 7/2016

modificación Resolución Conjunta No

o

o

(50)  https://www.lanacion.com.ar/1492219-sojizacion-de-nuestra-agricultura

50

(51)  Bendromis rezoliucijomis 4/2015 ir 7/2015.

51

(52)  
  Jefatura de Gabinete de Ministros, Modifícase la distribución del Presupuesto General de la Administración Nacional - Recursos Humanos - Ejercicio 2016, Decreta 435/2016, 2016 3 1.

52

Jefatura de Gabinete de Ministros

Modifícase la distribución del Presupuesto General de la Administración Nacional - Recursos Humanos - Ejercicio 2016

Decreta 435/2016

(53)  
  Ministerio de Agroindustria y Administración Federal de Ingresos Públicos, Estimulo Agricola Plan Belgrano, Resolución General Conjunta 3993-E/2017, 2017 2 15.

53

Ministerio de Agroindustria y Administración Federal de Ingresos Públicos

Estimulo Agricola Plan Belgrano

Resolución General Conjunta 3993-E/2017

(54)  Saltos, Chuchujaus, Formosos, Santjago del Estero, Tukumano, Korjenteso, Misjoneso, Katamarkos, La Riochos ir Čako provincijos.

54

(55)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 115 punktas.

55

(56)  Ekonomikos ir viešųjų finansų ministerijos, Pramonės ministerijos ir Federalinio planavimo, viešųjų investicijų ir paslaugų ministerijos bendra rezoliucija 438/2012, 269/2012 ir 1001/2012.

56

(57)  
  W. Deese ir J. Reeder. Export Taxes on Agricultural Products: Recent History and Economic Modeling of Soybean Export Taxes in Argentina. USITC Journal of International Commerce and Economics, 2007 m.

57

W. Deese ir J. Reeder

Export Taxes on Agricultural Products: Recent History and Economic Modeling of Soybean Export Taxes in Argentina

USITC Journal of International Commerce and Economics

(58)  A. Bouet, C. Estrades ir D. Laborde. Differential Export Taxes along the Oilseeds Value Chain: A Partial Equilibrium Analysis. American Journal of Agricultural Economics, 2014 m., p. 924, https://academic.oup.com/ajae/article/96/3/924/2737494.

58

Differential Export Taxes along the Oilseeds Value Chain: A Partial Equilibrium Analysis

American Journal of Agricultural Economics

(59)  http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/reportes.php?reporte=Estimaciones

59

(60)  Kolegijos ataskaita DS 296, 7.38 punktas. Nors kolegijos ataskaita buvo apskųsta, konkrečiai ši išvada apskųsta nebuvo.

60

(61)  Kolegijos ataskaita DS 194, 8.59 punktas.

61

(62)  Kolegijos ataskaita DS 194, 8.59 punktas, kuriuo atmetamas 8.56 punkte nurodytas Kanados argumentas šiuo klausimu.

62

(63)  
  1960 m. gegužės 24 d. priimta kolegijos peržiūra pagal XVI.5 straipsnį, L/1160, (BISD 9S/188), 12 punktas.

63

(64)  WT/DS257/AB/R, 52 punktas.

64

(65)  Apeliacinio komiteto ataskaita US – Carbon Steel (DS213), 73 punktas, 65 išnaša.

65

US – Carbon Steel

(66)  Internetinis žodynas Oxford English Dictionary, I.5.b ir I.10 įrašai.

66

Oxford English Dictionary

(67)  Internetinis žodynas Oxford English Dictionary, I.3.b įrašas.

67

Oxford English Dictionary

(68)  SKP sutarties 15.4 straipsnis (<...> ar padidėjo našta Vyriausybinėms paramos programoms; taip pat žr. Susitarimo dėl žemės ūkio 6 straipsnį ir II bei III priedus („vidaus parama“).

68

<...> ar padidėjo našta Vyriausybinėms paramos programoms

(69)  
  „Galimas“ poveikis reiškia poveikį, kuris natūraliai randasi dėl priemonės architektūros, dizaino ir struktūros, nebūtinai nustatant „pastebimą“ arba faktinį poveikį rinkoje.

69

(70)  Apeliacinio komiteto ataskaita US – Carbon Steel (DS213), 73 punktas, 65 išnaša.

70

US – Carbon Steel

(71)  Kolegijos ataskaita US – GOES (WT/DS414/R), 7.85 punktas.

71

US – GOES

(72)  Kolegijos ataskaita China – GOES, 7.85–7.87 konstatuojamosios dalys.

72

China – GOES

(73)  Ten pat.

73

(74)  
  Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

74

Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

(75)  
  2006 m. gegužės 12 d. Įstatymo Nr. 26.093 4 straipsnio a punktas.

75

(76)  Įstatymo Nr. 26.093 15 straipsnio 5, 6 ir 7 dalys.

76

(77)  
  Decreto 1396/2001, 2001 11 4, Plan de Competitividad para el Combustible Biodiesel. Modificaciones al Impuesto sobre los Combustibles Líquidos y el Gas Natural. Normas Complementarias.

77

Decreto 1396/2001

Plan de Competitividad para el Combustible Biodiesel. Modificaciones al Impuesto sobre los Combustibles Líquidos y el Gas Natural. Normas Complementarias

(78)  Buvusiojo Kuro sekretoriaus Fuelso Cristiano Folgaro pareiškimai, žr. https://www.lanacion.com.ar/326725-el-gobierno-apoyo-los-proyectos-de-biodiesel, žiūrėta 2018 9 4.

78

(79)  
  Resolution 1156/2004, 2004 11 10, Secretaría de Agricultura, Ganadería, PESCA y Alimentos, BIOCOMBUSTIBLES, Créase el Programa Nacional de Biocombustibles. Principales objetivos. Misiones y funciones.

79

Resolution 1156/2004

Secretaría de Agricultura, Ganadería, PESCA y Alimentos

BIOCOMBUSTIBLES, Créase el Programa Nacional de Biocombustibles. Principales objetivos. Misiones y funciones.

(80)  Žr. kitus mokslinius tyrimus: Georges Gérard Flexor, Karina Yoshie Martins Kato ir Marina Yesica Recalde. El mercado del biodiésel y las políticas públicas: Comparación de los casos argentino y brasileño. CEPAL review, 2012 m. (pateikta https://www.researchgate.net/publication/262960724_El_mercado_del_biodiesel_y_las_politicas_publicas_Comparacion_de_los_casos_Argentino_y_Brasileno_The_biodiesel_market_and_public_policy_Comparison_of_Argentine_and_Brazilian_cases, žiūrėta 2018 9 4) ir Dr. Cesar Petrusansky. El Desarrollo del Mercado de Biocombustibles en Argentina. Ejecutivos de Finanzas, 2008 m. (pateikta http://www.iaef.org.ar/files/revista/212/desarrollo.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

80

El mercado del biodiésel y las políticas públicas: Comparación de los casos argentino y brasileño

CEPAL review

El Desarrollo del Mercado de Biocombustibles en Argentina

Ejecutivos de Finanzas

(81)  
  Secretaría de Política Económica, Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Instrumentos para el Desarrollo Productivo en la Argentina, 2011 m. (pateikta https://www.economia.gob.ar/peconomica/basehome/instrumentos_desarrollo_prod_argentina.pdf, žiūrėta 2018 9 4.).

81

Secretaría de Política Económica, Ministerio de Economía y Finanzas Públicas

Instrumentos para el Desarrollo Productivo en la Argentina

(82)  
  Centro de Economia Internacional (CEI) – Argentinos užsienio reikalų ministerija, Los biocombustibles ya froman parte de las agendas global y hemisférica, 2011 m. (pateikta http://www.cei.gob.ar/userfiles/cei%20NOTA%2012.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

82

Centro de Economia Internacional

Los biocombustibles ya froman parte de las agendas global y hemisférica

(83)  Tai pakartota šiuose leidiniuose: Marcelo Regunaga ir Agustin Tejeda Rodriguez. La politica de Comercio Agricola de Argentina y el Desarrollo Sustentable, International Centre for Trade and Sustainable Development. (ICTSD), 2015 m. (pateikta https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/La%20Politica%20de%20Comercio%20Agricola%20de%20Argentina%20y%20el%20Desarrollo%20Sustentable.pdf, žiūrėta 2018 9 4.), Maria Marta Di Paola. La producción de biocombustibles en Argentina. Informe ambiental anual, FARN (Fundation ambiente y recursos naturales), 2013 m. (pateikta http://www.farn.org.ar/wp-content/uploads/2014/07/informe2013-1.186-209.pdf, žiūrėta 2018 9 4), Evelina Goldstein ir Graciela Gutman. Biocombustibles y biotecnologia. Contexto internacional, situation en Argentina. CEUR (URBAN and regional centre of studies), 2010 m. (pateikta http://www.ceur-conicet.gov.ar/archivos/publicaciones/biocombustibles2.pdf, žiūrėta 2018 9 4), Ricardo Rozemberg ir Martina Chidiak. Biocombustibles en la Argentina, Integration y Comercio. (Interamerican Development Bank), 2015 m. (pateikta http://www19.iadb.org/intal/icom/data/Biocombustibles%20en%20la%20Argentina.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

83

La politica de Comercio Agricola de Argentina y el Desarrollo Sustentable

International Centre for Trade and Sustainable Development

La producción de biocombustibles en Argentina

Informe ambiental anual

Fundation ambiente y recursos naturales

Biocombustibles y biotecnologia

Contexto internacional, situation en Argentina

URBAN and regional centre of studies

Biocombustibles en la Argentina, Integration y Comercio

Interamerican Development Bank

(84)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros. Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente. Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, 2011 m., p. 124 (pateikta https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

84

Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente

Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA

(85)  Spaudos straipsnis laikraštyje Clarin, 2018 2 2, Acuerdan crear una mesa de trabajo para potenciar la cadena del biodiésel (pateikta https://www.clarin.com/rural/acuerdan-crear-mesa-trabajo-potenciar-cadena-biodiesel_0_BJ3nrSfIf.html, žiūrėta 2018 9 4).

85

Clarin

Acuerdan crear una mesa de trabajo para potenciar la cadena del biodiésel

(86)  
  Secretaria de Energia, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles, Resolucion 7/2010, 2010 2 4.

86

Secretaria de Energia, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles

Resolucion 7/2010

(87)  
  Secretaría de Energía, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles, Resolucion 7/2010, 2010 2 4.

87

Secretaría de Energía

Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles

Resolucion 7/2010

(88)  
  Secretaría de Energía, Ratifícase la Addenda al Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su mezcla con combustibles fósiles en el Territorio Nacional, suscripta el 5 de julio de 2010. Modifícase la Resolución No 7/2010, Resolución 554/2010, 2010 7 6, pakartota Secretaría de Energía, Resolución 450/2013, 2013 8 6 ir Secretaría de Energía, Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional. Ratificación, Resolución 660/2015, 2015 8 20.

88

Secretaría de Energía

Ratifícase la Addenda al Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su mezcla con combustibles fósiles en el Territorio Nacional, suscripta el 5 de julio de 2010. Modifícase la Resolución No

Resolución 554/2010

Secretaría de Energía

Resolución 450/2013

Secretaría de Energía

Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional. Ratificación

Resolución 660/2015

(89)  http://www.energia.gob.ar/contenidos/verpagina.php?idpagina=3818, žiūrėta 2018 9 4.

89

(90)  2006 m. Įstatymas Nr. 26.093.

90

(91)  Ekonomikos ir viešųjų finansų ministerijos, Pramonės ministerijos ir Federalinio planavimo, viešųjų investicijų ir paslaugų ministerijos bendra rezoliucija Nr. 438/2012, 269/2012 ir 1001/2012.

91

(92)  Žr. 2006 m. Įstatymo Nr. 26.093 II skyrių; su šiuo įstatymu galima susipažinti adresu http://servicios.infoleg.gob.ar/infolegInternet/anexos/115000-119999/116299/norma.htm.

92

(93)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros. Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente. Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, 2011 m. rugpjūčio mėn., p. 124 (pateikta https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

93

Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente

Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA

(94)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros. Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente. Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, 2011 m. rugpjūčio mėn., p. 131 (pateikta https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

94

Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente

Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA

(95)  
  Centro de Economia Internacional (CEI) – Argentinos užsienio reikalų ministerija. Los biocombustibles ya froman parte de las agendas global y hemisférica. 2011 m. vasario mėn. (pateikta http://www.cei.gob.ar/userfiles/cei%20NOTA%2012.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

95

Centro de Economia Internacional

Los biocombustibles ya froman parte de las agendas global y hemisférica

(96)  Žr. WT/DS436/AB/R United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India, 2014 m. gruodžio 8 d., 4.244 punktas.

96

United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India

(97)  Šiuo atžvilgiu žr. Apeliacinio komiteto nustatytus faktus ataskaitoje WT/DS436/AB/R United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India, 2014 m. gruodžio 8 d., 4.292–4.322 punktai.

97

United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India

(98)  Žemės ūkio pramonės ministerijos Dekretas 1343/2016, Derecho de exportación. Alícuota - Modificación, 2017 1 2.

98

Derecho de exportación. Alícuota - Modificación

(99)  Dekretas 793/2018, Poder Ejecutivo Nacional, Derechos de exportación – Modificación, 2018 9 3.

99

Poder Ejecutivo Nacional, Derechos de exportación – Modificación

(100)  https://www.minhacienda.gob.ar/onp/presupuestos/2019, Proyecto de Ley, Articulo 83.

100

Proyecto de Ley

Articulo 83

(101)  Kolegijos ataskaita United States — Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada, WT/DS257/R ir Corr.1, priimta 2004 m. vasario 17 d., su pakeitimais, padarytais Apeliacinio komiteto ataskaita WT/DS257/AB/R, 7.116 punktas. Taip pat žr. Apeliacinio komiteto ataskaitą WT/DS436/AB/R United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India, 2014 m. gruodžio 8 d., 4398 punktas.

101

United States — Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada

United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India

(102)  Žr. 2018 m. sausio 30 d. memorandumą dėl įrodymų pakankamumo, p. 6 (Šie elementai bus nagrinėjami atliekant tyrimą. Vis dėlto šiame etape Komisija mano, kad esama pakankamai įrodymų, iš kurių matyti, kad kompensuotinos subsidijos greičiausiai būta. Pirmiausia atrodo, kad eksporto mokesčiai yra viena iš Argentinos Vyriausybės sukurtų priemonių, kuriomis siekiama nurodyti sojų ir sojų aliejaus gamintojams tiekti savo žaliavą biodyzelino gamintojams. Taip pat atrodo, kad Argentinos Vyriausybė žaliavų tiekėjams teikia paskatas dirbtinai išlaikyti aukštą savo produkcijos lygį biodyzelino gamintojų naudai) ir p. 14 (Jei skundo pateikėjas nepateikia pakankamai įrodymų dėl konkrečios subsidijos arba subsidijų programos, Komisija pasilieka teisę tirti jas per šias procedūras pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį.).

102

Šie elementai bus nagrinėjami atliekant tyrimą. Vis dėlto šiame etape Komisija mano, kad esama pakankamai įrodymų, iš kurių matyti, kad kompensuotinos subsidijos greičiausiai būta. Pirmiausia atrodo, kad eksporto mokesčiai yra viena iš Argentinos Vyriausybės sukurtų priemonių, kuriomis siekiama nurodyti sojų ir sojų aliejaus gamintojams tiekti savo žaliavą biodyzelino gamintojams. Taip pat atrodo, kad Argentinos Vyriausybė žaliavų tiekėjams teikia paskatas dirbtinai išlaikyti aukštą savo produkcijos lygį biodyzelino gamintojų naudai

Jei skundo pateikėjas nepateikia pakankamai įrodymų dėl konkrečios subsidijos arba subsidijų programos, Komisija pasilieka teisę tirti jas per šias procedūras pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį

(103)  Apeliacinio komiteto ataskaita US – DRAMS, 154 punktas.

103

(104)  
  2006 m. gegužės 12 d. Įstatymas Nr. 26.093. Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

104

Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

(105)  
  BIOCOMBUSTIBLES Ley 26.093 Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

105

BIOCOMBUSTIBLES Ley 26.093 Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

(106)  
  Ley no 9397 Adhesion de la provincial a ley nacional no 26.093, y declaracion de interes public de la promocion de la produccion, procesamiento y uso sustentable de biocombustibles.

106

Ley no 9397 Adhesion de la provincial a ley nacional no 26.093, y declaracion de interes public de la promocion de la produccion, procesamiento y uso sustentable de biocombustibles

(107)  
  Ordenanza 26/2016, Cheneral Lagosas, 2016 m. birželio 16 d.

107

Ordenanza 26/2016

(108)  
  Ordenanza 26/2016, Cheneral Lagosas, 2016 m. birželio 16 d., 2 straipsnis. Per tikrinamąjį vizitą bendrovės patalpose Komisijos tarnybos tikrino susitarimo galiojimą patvirtindama atliktinus mokėjimus.

108

Ordenanza 26/2016

(109)  
  Ley no 8478 Santa Fe ir Registrada bajo el no 12.692 la Legislatura de la Provincia de Santa Fe.

109

Ley no 8478 Santa Fe

Registrada bajo el no 12.692 la Legislatura de la Provincia de Santa Fe

(110)  Taip pat žr. mutatis mutandi, WT/DS294/AB/RW, US – Zeroing (21.5 straipsnis DSU), 2009 m. gegužės 14 d. Apeliacinio komiteto ataskaita, 453 punktas.

110

mutatis mutandi

(111)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

111

(112)  Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato prižiūrima konkrečių dabartiniais ir ankstesniais metais į Sąjungos muitų teritoriją importuotų produktų, kuriems taikoma priežiūra arba stebėsena, duomenų bazė.

112

(113)  
  2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 315, 2013 11 26, p. 2).

113

(114)  
  2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1578, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 239, 2017 9 19, p. 9).

114

(115)  
  2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1570, kuriuo baigiamas tyrimas dėl Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino importo ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013 (OL L 262, 2018 10 19, p. 40).

115

(116)  Importo išlaidos buvo išreikštos eurais. Kadangi infliacijos lygis buvo labai žemas (Eurostato paskelbtas suderintas vartotojų kainų indeksas nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo iš viso 4 %), importo išlaidų atnaujinti nereikėjo.

116

(117)  Europos Komisija, Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas, Rinkos observatorija: https://ec.europa.eu/agriculture/market-observatory/crops_lt, žiūrėta 2018 m. lapkričio 27 d., rapsai, ES Ruano uostas (EUR už toną).

117

(118)  
  Šaltinis: Pasaulio bankas, tarptautinės importuotų žaliavų kainos, rapsų aliejus.

118

Šaltinis:

(119)  
  OECD-FAO Agricultural Outlook 2016–2025. © EBPO 2016 m, https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/data/oecd-agriculture-statistics_agr-data-en, žiūrėta 2018 m. rugsėjo 10 d.

119

OECD-FAO Agricultural Outlook 2016–2025

(120)  Tarptautinės prekybos administracija. Biodiesel From Argentina: Final Determination of Sales at Less Than Fair Value and Final Affirmative Determination of Critical Circumstances. Dokumento numeris 2018–04137.

120

Biodiesel From Argentina: Final Determination of Sales at Less Than Fair Value and Final Affirmative Determination of Critical Circumstances

(121)  
  OL L 262, 2018 10 19, p. 40.

121

(122)  Informacija apie Saipol ir ADM biodyzelino gamybos sumažėjimą suinteresuotosioms šalims pateikiama byloje.

122

Saipol

(123)  Sprendimas Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 35–39 punktai.

123

Wortmann

(124)  
  2019 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/245, kuriuo priimami įsipareigojimo pasiūlymai, pateikti importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustačius galutinius kompensacinius muitus (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 71).

124

(125)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

125

---

1 PRIEDAS

Komercinėje sąskaitoje faktūroje, pridedamoje bendrovei parduodant į Europos Sąjungą prekes, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, nurodomi šie rekvizitai:

| 1. | Antraštė „KOMERCINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, DĖL KURIŲ PRISIIMTAS ĮSIPAREIGOJIMAS“. |
| --- | --- |

1.

Antraštė „KOMERCINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, DĖL KURIŲ PRISIIMTAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.

| 2. | Bendrovės, išduodančios komercinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas ir prekes gaminančios bendrovės pavadinimas. |
| --- | --- |

2.

Bendrovės, išduodančios komercinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas ir prekes gaminančios bendrovės pavadinimas.

| 3. | Komercinės sąskaitos faktūros numeris. |
| --- | --- |

3.

Komercinės sąskaitos faktūros numeris.

| 4. | Komercinės sąskaitos faktūros išdavimo data. |
| --- | --- |

4.

Komercinės sąskaitos faktūros išdavimo data.

| 5. | Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje. |
| --- | --- |

5.

Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje.

| 6. | Tikslus ir suprantamas prekių aprašymas ir:






  — | bendrovės produkto kodo numerio (BPKN) techninės specifikacijos, |
| --- | --- | --- |

6.

Tikslus ir suprantamas prekių aprašymas ir:

—

bendrovės produkto kodo numerio (BPKN) techninės specifikacijos,

| — | bendrovės produkto kodo numeris (BPKN), |
| --- | --- |

—

bendrovės produkto kodo numeris (BPKN),

| — | KN kodas, |
| --- | --- |

—

KN kodas,

| — | kiekis (išreikštas metrinėmis tonomis). |
| --- | --- |

—

kiekis (išreikštas metrinėmis tonomis).

| 7. | Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:






  — | vieneto (išreikšto metrinėmis tonomis) kainą, |
| --- | --- | --- |

7.

Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

—

vieneto (išreikšto metrinėmis tonomis) kainą,

| — | taikomas mokėjimo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas mokėjimo sąlygas,

| — | taikomas pristatymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas pristatymo sąlygas,

| — | bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą. |
| --- | --- |

—

bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

| 8. | Bendrovės, kuri veikia kaip importuotoja ir kuriai bendrovė tiesiogiai išduoda sąskaitą faktūrą, pavadinimas. |
| --- | --- |

8.

Bendrovės, kuri veikia kaip importuotoja ir kuriai bendrovė tiesiogiai išduoda sąskaitą faktūrą, pavadinimas.

| 9. | Komercinę sąskaitą faktūrą išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė ir tokia jo pasirašyta deklaracija:

  „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad į šią sąskaitą faktūrą įrašytas eksportui į Europos Sąjungą parduodamas prekes pagamino Argentinoje (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas) pagal įsipareigojimo, kurį Europos Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/245, taikymo sritį ir sąlygas. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ |
| --- | --- |

9.

Komercinę sąskaitą faktūrą išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė ir tokia jo pasirašyta deklaracija:

„Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad į šią sąskaitą faktūrą įrašytas eksportui į Europos Sąjungą parduodamas prekes pagamino Argentinoje (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas) pagal įsipareigojimo, kurį Europos Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/245, taikymo sritį ir sąlygas. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

---

2 PRIEDAS

Eksporto įsipareigojimo sertifikatas

Eksporto įsipareigojimo sertifikate, CARBIO pridedamame prie kiekvienos komercinės sąskaitos faktūros, išduodamos bendrovei parduodant į Europos Sąjungą prekes, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, nurodomi šie rekvizitai:

| 1. | Cámara Argentina de Biocombustibles (toliau – CARBIO) pavadinimas, adresas ir telefono numeris. |
| --- | --- |

1.

Cámara Argentina de Biocombustibles (toliau – CARBIO) pavadinimas, adresas ir telefono numeris.

| 2. | Bendrovės, nurodytos Įgyvendinimo sprendime (ES) 2019/245, išduodančios komercinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas ir prekes gaminančios bendrovės pavadinimas. |
| --- | --- |

2.

Bendrovės, nurodytos Įgyvendinimo sprendime (ES) 2019/245, išduodančios komercinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas ir prekes gaminančios bendrovės pavadinimas.

| 3. | Komercinės sąskaitos faktūros numeris. |
| --- | --- |

3.

Komercinės sąskaitos faktūros numeris.

| 4. | Komercinės sąskaitos faktūros išdavimo data. |
| --- | --- |

4.

Komercinės sąskaitos faktūros išdavimo data.

| 5. | Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje. |
| --- | --- |

5.

Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje.

| 6. | Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:






  — | prekių technines specifikacijas, bendrovės produkto kodo numerį (BPKN) (jei taikoma), |
| --- | --- | --- |

6.

Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

—

prekių technines specifikacijas, bendrovės produkto kodo numerį (BPKN) (jei taikoma),

| — | KN kodą. |
| --- | --- |

—

KN kodą.

| 7. | Tikslus eksportuojamų vienetų, išreikštų metrinėmis tonomis, kiekis. |
| --- | --- |

7.

Tikslus eksportuojamų vienetų, išreikštų metrinėmis tonomis, kiekis.

| 8. | Sertifikato numeris ir galiojimo pabaigos data (trys mėnesiai po išdavimo). |
| --- | --- |

8.

Sertifikato numeris ir galiojimo pabaigos data (trys mėnesiai po išdavimo).

| 9. | Sertifikatą išdavusių CARBIO darbuotojo vardas ir pavardė ir tokia jo pasirašyta deklaracija:

  „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad šis sertifikatas išduotas dėl tiesiogiai į Europos Sąjungą eksportuojamų prekių, nurodytų parduodant pateikiamoje komercinėje sąskaitoje faktūroje, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, ir kad šis sertifikatas išduotas pagal įsipareigojimo, kurį pasiūlė [bendrovės pavadinimas] ir priėmė Europos Komisija Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/245, taikymo sritį ir sąlygas. Patvirtinu, kad šiame sertifikate pateikta informacija yra teisinga ir nurodytas kiekis neviršija įsipareigojimo ribos.“ |
| --- | --- |

9.

Sertifikatą išdavusių CARBIO darbuotojo vardas ir pavardė ir tokia jo pasirašyta deklaracija:

„Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad šis sertifikatas išduotas dėl tiesiogiai į Europos Sąjungą eksportuojamų prekių, nurodytų parduodant pateikiamoje komercinėje sąskaitoje faktūroje, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, ir kad šis sertifikatas išduotas pagal įsipareigojimo, kurį pasiūlė [bendrovės pavadinimas] ir priėmė Europos Komisija Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/245, taikymo sritį ir sąlygas. Patvirtinu, kad šiame sertifikate pateikta informacija yra teisinga ir nurodytas kiekis neviršija įsipareigojimo ribos.“

| 10. | Data. |
| --- | --- |

10.

Data.

| 11. | Parašas ir CARBIO spaudas. |
| --- | --- |

11.

Parašas ir CARBIO spaudas.

---

3 PRIEDAS

Komercinėje sąskaitoje faktūroje, pridedamoje bendrovei parduodant į Europos Sąjungą prekes, kurioms taikomi kompensaciniai muitai, nurodomi šie rekvizitai:

| 1. | Antraštė „KOMERCINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS TAIKOMI KOMPENSACINIAI MUITAI“. |
| --- | --- |

1.

Antraštė „KOMERCINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS TAIKOMI KOMPENSACINIAI MUITAI“.

| 2. | Bendrovės, išduodančios komercinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas ir prekes gaminančios bendrovės pavadinimas. |
| --- | --- |

2.

Bendrovės, išduodančios komercinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas ir prekes gaminančios bendrovės pavadinimas.

| 3. | Komercinės sąskaitos faktūros numeris. |
| --- | --- |

3.

Komercinės sąskaitos faktūros numeris.

| 4. | Komercinės sąskaitos faktūros išdavimo data. |
| --- | --- |

4.

Komercinės sąskaitos faktūros išdavimo data.

| 5. | Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje. |
| --- | --- |

5.

Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje.

| 6. | Tikslus ir suprantamas prekių aprašymas ir:






  — | bendrovės produkto kodo numerio (BPKN) techninės specifikacijos, |
| --- | --- | --- |

6.

Tikslus ir suprantamas prekių aprašymas ir:

—

bendrovės produkto kodo numerio (BPKN) techninės specifikacijos,

| — | bendrovės produkto kodo numeris (BPKN), |
| --- | --- |

—

bendrovės produkto kodo numeris (BPKN),

| — | KN kodas, |
| --- | --- |

—

KN kodas,

| — | kiekis (išreikštas metrinėmis tonomis). |
| --- | --- |

—

kiekis (išreikštas metrinėmis tonomis).

| 7. | Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:






  — | vieneto (išreikšto metrinėmis tonomis) kainą, |
| --- | --- | --- |

7.

Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

—

vieneto (išreikšto metrinėmis tonomis) kainą,

| — | taikomas mokėjimo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas mokėjimo sąlygas,

| — | taikomas pristatymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas pristatymo sąlygas,

| — | bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą. |
| --- | --- |

—

bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

| 8. | Komercinę sąskaitą faktūrą išdavusio bendrovės darbuotojo vardas, pavardė ir parašas. |
| --- | --- |

8.

Komercinę sąskaitą faktūrą išdavusio bendrovės darbuotojo vardas, pavardė ir parašas.

---

SPRENDIMAI

| 2019 2 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 40/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 2 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 40/71

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/245

2019 m. vasario 11 d.

kuriuo priimami įsipareigojimo pasiūlymai, pateikti importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustačius galutinius kompensacinius muitus

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 13 ir 15 straipsnius,

pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (2) 15 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2018 m. sausio 31 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Reglamento (ES) 2016/1037 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Argentinos kilmės biodyzelino. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2018 m. sausio 31 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Reglamento (ES) 2016/1037 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Argentinos kilmės biodyzelino. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

| (2) | 2018 m. rugsėjo 21 d. informaciniu dokumentu Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė apie preliminarias išvadas, kad į Sąjungą importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui (toliau – nagrinėjamasis produktas) nebus nustatytas laikinasis kompensacinis muitas ir tyrimas bus vykdomas toliau. |
| --- | --- |

(2)

2018 m. rugsėjo 21 d. informaciniu dokumentu Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė apie preliminarias išvadas, kad į Sąjungą importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui (toliau – nagrinėjamasis produktas) nebus nustatytas laikinasis kompensacinis muitas ir tyrimas bus vykdomas toliau.

| (3) | 2018 m. gruodžio 3 d. Komisija visoms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketina nustatyti galutinį kompensacinį muitą į Sąjungą importuojamam nagrinėjamajam produktui. Visoms šalims buvo nustatytas laikas, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(3)

2018 m. gruodžio 3 d. Komisija visoms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketina nustatyti galutinį kompensacinį muitą į Sąjungą importuojamam nagrinėjamajam produktui. Visoms šalims buvo nustatytas laikas, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo.

B.   ĮSIPAREIGOJIMO PASIŪLYMAI

ĮSIPAREIGOJIMO PASIŪLYMAI

1.   Įsipareigojimo pasiūlymai

Įsipareigojimo pasiūlymai

| (4) | Po galutinio faktų atskleidimo visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai ir jų susijusios bendrovės, kartu su Argentinos biodegalų rūmais („Cámara Argentina de Biocombustible“, CARBIO), pagal Reglamento (ES) 2016/1037 13 straipsnio 1 dalį pateikė įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymus. |
| --- | --- |

(4)

Po galutinio faktų atskleidimo visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai ir jų susijusios bendrovės, kartu su Argentinos biodegalų rūmais („Cámara Argentina de Biocombustible“, CARBIO), pagal Reglamento (ES) 2016/1037 13 straipsnio 1 dalį pateikė įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymus.

2.   Įsipareigojimo pasiūlymų vertinimas

Įsipareigojimo pasiūlymų vertinimas

| (5) | Kad įsipareigojimai būtų praktiškai įvykdomi, Argentinos eksportuotojai pateikė įsipareigojimo pasiūlymus, kuriuose nurodė vieną nagrinėjamojo produkto minimalią importo kainą (MIK). |
| --- | --- |

(5)

Kad įsipareigojimai būtų praktiškai įvykdomi, Argentinos eksportuotojai pateikė įsipareigojimo pasiūlymus, kuriuose nurodė vieną nagrinėjamojo produkto minimalią importo kainą (MIK).

| (6) | Be to, siekiant užtikrinti, kad būtų pašalintas žalingas subsidijavimas ir būtų įmanoma ir praktiška stebėti įsipareigojimo pasiūlymus pateikusius eksportuojančius gamintojus, Argentinos eksportuotojai pasiūlė užtikrinti, kad būtų nustatytas toks metinis importo, vykdomo laikantis šių įsipareigojimų, apimties lygis, kuris apytikriai atitiktų jų bendrą veiksmingumą rinkoje, kartu užtikrinant vienodas sąlygas. |
| --- | --- |

(6)

Be to, siekiant užtikrinti, kad būtų pašalintas žalingas subsidijavimas ir būtų įmanoma ir praktiška stebėti įsipareigojimo pasiūlymus pateikusius eksportuojančius gamintojus, Argentinos eksportuotojai pasiūlė užtikrinti, kad būtų nustatytas toks metinis importo, vykdomo laikantis šių įsipareigojimų, apimties lygis, kuris apytikriai atitiktų jų bendrą veiksmingumą rinkoje, kartu užtikrinant vienodas sąlygas.

| (7) | Kad galėtų įvertinti, ar šiais įsipareigojimais dėl kainos pašalinamas žalingas subsidijavimo poveikis, Komisija, be kita ko, analizavo dabartines nagrinėjamojo produkto eksporto kainas, galutinio kompensacinio muito lygį ir kitus susijusius per tyrimą nustatytus faktus. |
| --- | --- |

(7)

Kad galėtų įvertinti, ar šiais įsipareigojimais dėl kainos pašalinamas žalingas subsidijavimo poveikis, Komisija, be kita ko, analizavo dabartines nagrinėjamojo produkto eksporto kainas, galutinio kompensacinio muito lygį ir kitus susijusius per tyrimą nustatytus faktus.

| (8) | Komisija padarė išvadą, kad žalingas subsidijavimas galėtų būti pašalintas laikantis įsipareigojimų dėl kainos, kuriuose nustatytas siūlomas metinis lygis ir galutinis muitas ad valorem, renkamas, kai importas viršija 6 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metinį lygį. |
| --- | --- |

(8)

Komisija padarė išvadą, kad žalingas subsidijavimas galėtų būti pašalintas laikantis įsipareigojimų dėl kainos, kuriuose nustatytas siūlomas metinis lygis ir galutinis muitas ad valorem, renkamas, kai importas viršija 6 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metinį lygį.

ad valorem

| (9) | CARBIO taip pat įsipareigojo Komisijai reguliariai teikti išsamią informaciją apie Argentinos eksportuojančių gamintojų pardavimą Sąjungoje, kad Komisija galėtų veiksmingai stebėti įsipareigojimus. Atsižvelgdama į aktyvų CARBIO vaidmenį ir apsauginę sąlygą 6 konstatuojamojoje dalyje nurodyta metinio lygio forma, Komisija laikėsi nuomonės, kad įsipareigojimo pasiūlymų vengimo rizika yra labai nedidelė. |
| --- | --- |

(9)

CARBIO taip pat įsipareigojo Komisijai reguliariai teikti išsamią informaciją apie Argentinos eksportuojančių gamintojų pardavimą Sąjungoje, kad Komisija galėtų veiksmingai stebėti įsipareigojimus. Atsižvelgdama į aktyvų CARBIO vaidmenį ir apsauginę sąlygą 6 konstatuojamojoje dalyje nurodyta metinio lygio forma, Komisija laikėsi nuomonės, kad įsipareigojimo pasiūlymų vengimo rizika yra labai nedidelė.

C.   ŠALIŲ PASTABOS IR ĮSIPAREIGOJIMO PASIŪLYMŲ PRIĖMIMAS

ŠALIŲ PASTABOS IR ĮSIPAREIGOJIMO PASIŪLYMŲ PRIĖMIMAS

| (10) | Suinteresuotoms šalims buvo sudaryta galimybė susipažinti su įsipareigojimo pasiūlymais. |
| --- | --- |

(10)

Suinteresuotoms šalims buvo sudaryta galimybė susipažinti su įsipareigojimo pasiūlymais.

| (11) | Sąjungos pramonė teigė, kad įsipareigojimo pasiūlymų negalima priimti, nes jie nesusieti su tyrimo išvadomis, dėl to įsipareigojimais nebus pašalintas žalingas subsidijavimo poveikis. |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos pramonė teigė, kad įsipareigojimo pasiūlymų negalima priimti, nes jie nesusieti su tyrimo išvadomis, dėl to įsipareigojimais nebus pašalintas žalingas subsidijavimo poveikis.

| (12) | Visų pirma Europos biodyzelino taryba (toliau – EBB) pasisakė už MIK, kuri būtų lygi tiriamojo laikotarpio eksporto kainai (-oms), pridėjus subsidijavimo/žalos skirtumų sumą ir galbūt indeksavus, kad būtų atsižvelgta į pagrindinės žaliavos kainų raidą. EBB nurodė, kad tik tokiu kainų lygiu būtų užtikrinta, kad dėl Argentinos kainų nebūtų priverstinai mažinamos Sąjungos kainos. Vokietijos biodegalų pramonės asociacija (toliau – VDB) taip pat teigė, kad MIK turėtų būti apskaičiuota naudojant importo kainą ir pridėjus kompensacinį muitą. Aliejinių ir baltyminių augalų skatinimo sąjunga (toliau – UFOP) parėmė šį VDB tvirtinimą. Europos ūkininkų ir Europos žemės ūkio kooperatyvų asociacija (toliau – COPA-COGECA) atkreipė dėmesį į didžiulį Argentinos biodyzelino importo į Sąjungą augimą panaikinus antidempingo priemones ir kartu su Europos aliejinių augalų sėklų aljansu (toliau – EOA) priminė, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/1513 (4) ribojama Europos biodegalų gamyba. |
| --- | --- |

(12)

Visų pirma Europos biodyzelino taryba (toliau – EBB) pasisakė už MIK, kuri būtų lygi tiriamojo laikotarpio eksporto kainai (-oms), pridėjus subsidijavimo/žalos skirtumų sumą ir galbūt indeksavus, kad būtų atsižvelgta į pagrindinės žaliavos kainų raidą. EBB nurodė, kad tik tokiu kainų lygiu būtų užtikrinta, kad dėl Argentinos kainų nebūtų priverstinai mažinamos Sąjungos kainos. Vokietijos biodegalų pramonės asociacija (toliau – VDB) taip pat teigė, kad MIK turėtų būti apskaičiuota naudojant importo kainą ir pridėjus kompensacinį muitą. Aliejinių ir baltyminių augalų skatinimo sąjunga (toliau – UFOP) parėmė šį VDB tvirtinimą. Europos ūkininkų ir Europos žemės ūkio kooperatyvų asociacija (toliau – COPA-COGECA) atkreipė dėmesį į didžiulį Argentinos biodyzelino importo į Sąjungą augimą panaikinus antidempingo priemones ir kartu su Europos aliejinių augalų sėklų aljansu (toliau – EOA) priminė, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/1513 (4) ribojama Europos biodegalų gamyba.

4

| (13) | Komisija priminė, kad siūlomas metinis importo lygis (apie 10 % vidutinio metinio Sąjungos suvartojimo nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio) yra tiesiogiai susijęs su tyrimo išvadomis. Remdamasi per šį tyrimą išnagrinėtu importo lygiu Komisija nustatė, kad yra materialinės žalos Sąjungos pramonei grėsmė. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad, iš esmės, siūlomas metinis lygis neturėtų pakenkti bendram Sąjungos pramonės veiksmingumui. |
| --- | --- |

(13)

Komisija priminė, kad siūlomas metinis importo lygis (apie 10 % vidutinio metinio Sąjungos suvartojimo nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio) yra tiesiogiai susijęs su tyrimo išvadomis. Remdamasi per šį tyrimą išnagrinėtu importo lygiu Komisija nustatė, kad yra materialinės žalos Sąjungos pramonei grėsmė. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad, iš esmės, siūlomas metinis lygis neturėtų pakenkti bendram Sąjungos pramonės veiksmingumui.

| (14) | Dėl MIK apskaičiavimo, jis yra susijęs su vidutiniu mėnesiniu sojų aliejaus kainų kotiravimu, kurį skelbia Argentinos Vyriausybės Žemės ūkio ministerija ir kuris atspindi eksporto mokesčio įtraukimą (kotiravimas atliekamas franko laivo denio (FOB) lygiu). Viršijus metinį lygį taikomas muitas ad valorem. Todėl, iš esmės, Komisija laikėsi nuomonės, kad laikantis tokios MIK sumažėja poveikis žaliavų, kurioms taikoma Argentinos Vyriausybės paramos politika, kainoms. |
| --- | --- |

(14)

Dėl MIK apskaičiavimo, jis yra susijęs su vidutiniu mėnesiniu sojų aliejaus kainų kotiravimu, kurį skelbia Argentinos Vyriausybės Žemės ūkio ministerija ir kuris atspindi eksporto mokesčio įtraukimą (kotiravimas atliekamas franko laivo denio (FOB) lygiu). Viršijus metinį lygį taikomas muitas ad valorem. Todėl, iš esmės, Komisija laikėsi nuomonės, kad laikantis tokios MIK sumažėja poveikis žaliavų, kurioms taikoma Argentinos Vyriausybės paramos politika, kainoms.

ad valorem

| (15) | Todėl Komisija nusprendė, kad MIK derinimas su pasiūlytu metiniu lygiu ir muitu ad valorem, kuris taikomas nagrinėjamojo produkto importui, kai viršijamas minėtas metinis lygis, pašalina žalingo subsidijavimo poveikį. Todėl tie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(15)

Todėl Komisija nusprendė, kad MIK derinimas su pasiūlytu metiniu lygiu ir muitu ad valorem, kuris taikomas nagrinėjamojo produkto importui, kai viršijamas minėtas metinis lygis, pašalina žalingo subsidijavimo poveikį. Todėl tie tvirtinimai buvo atmesti.

ad valorem

| (16) | EBB toliau tvirtino, kad MIK gali būti lengvai manipuliuojama, nes pelnas, kurį Argentinos eksportuojantys gamintojai veikiausiai gautų pardavę nagrinėjamąjį produktą, laikydamiesi metinio lygio, leistų jiems lengviau absorbuoti kompensacinį muitą, kurį reikėtų mokėti viršijus metinį lygį. |
| --- | --- |

(16)

EBB toliau tvirtino, kad MIK gali būti lengvai manipuliuojama, nes pelnas, kurį Argentinos eksportuojantys gamintojai veikiausiai gautų pardavę nagrinėjamąjį produktą, laikydamiesi metinio lygio, leistų jiems lengviau absorbuoti kompensacinį muitą, kurį reikėtų mokėti viršijus metinį lygį.

| (17) | Komisija pažymėjo, kad šis argumentas prieštarauja EBB argumentui, kad nustatyta MIK yra per maža. Jei taip, jokio papildomo pelno nebūtų įmanoma neteisingai panaudoti, kaip įtariama. CARBIO taip pat teigė, kad Argentinos eksportuojantys gamintojai neturi pasirinkimo kai kuriuos produktus parduoti taikant MIK, o kai kuriuos parduoti už juos mokant muitą. Jiems leidžiama produktus parduoti sumokant muitą tik tada, kai visiškai viršijamas metinis lygis. Taigi, tariama rizika bus sušvelninta. |
| --- | --- |

(17)

Komisija pažymėjo, kad šis argumentas prieštarauja EBB argumentui, kad nustatyta MIK yra per maža. Jei taip, jokio papildomo pelno nebūtų įmanoma neteisingai panaudoti, kaip įtariama. CARBIO taip pat teigė, kad Argentinos eksportuojantys gamintojai neturi pasirinkimo kai kuriuos produktus parduoti taikant MIK, o kai kuriuos parduoti už juos mokant muitą. Jiems leidžiama produktus parduoti sumokant muitą tik tada, kai visiškai viršijamas metinis lygis. Taigi, tariama rizika bus sušvelninta.

| (18) | Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad tiek CARBIO, tiek įsipareigojimo pasiūlymus pateikę eksportuojantys gamintojai žino (iš įsipareigojimų teksto), kad Komisijos sprendimas priimti įsipareigojimo pasiūlymus grindžiamas pasitikėjimu. Pažeidus šį pasitikėjimą įsipareigojimo priėmimas bus atšauktas ir visam pardavimui bus taikomi kompensaciniai muitai. |
| --- | --- |

(18)

Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, kad tiek CARBIO, tiek įsipareigojimo pasiūlymus pateikę eksportuojantys gamintojai žino (iš įsipareigojimų teksto), kad Komisijos sprendimas priimti įsipareigojimo pasiūlymus grindžiamas pasitikėjimu. Pažeidus šį pasitikėjimą įsipareigojimo priėmimas bus atšauktas ir visam pardavimui bus taikomi kompensaciniai muitai.

| (19) | Be to, įsipareigojimo pasiūlymus pateikę eksportuojantys gamintojai įsipareigojo nesumažinti jų poveikio ir pardavimui, kai viršijamas metinis lygis. Pažeidus įsipareigojimus jie būtų atšaukiami. Todėl tie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(19)

Be to, įsipareigojimo pasiūlymus pateikę eksportuojantys gamintojai įsipareigojo nesumažinti jų poveikio ir pardavimui, kai viršijamas metinis lygis. Pažeidus įsipareigojimus jie būtų atšaukiami. Todėl tie tvirtinimai buvo atmesti.

| (20) | EBB taip pat teigė, kad pasiūlyta MIK buvo per maža ir neatspindėjo priemokos už tvarumą. |
| --- | --- |

(20)

EBB taip pat teigė, kad pasiūlyta MIK buvo per maža ir neatspindėjo priemokos už tvarumą.

| (21) | CARBIO nesutiko ir tvirtino, kad fiksuota suma atspindi pakankamą kainos padidėjimą. Komisija pažymėjo, kad, kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, MIK derinimas su pasiūlytu metiniu lygiu ir muitu ad valorem, kuris taikomas nagrinėjamojo produkto importui, kai viršijamas minėtas metinis lygis, iš esmės turėtų pašalinti žalingo subsidijavimo poveikį. Todėl tie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(21)

CARBIO nesutiko ir tvirtino, kad fiksuota suma atspindi pakankamą kainos padidėjimą. Komisija pažymėjo, kad, kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, MIK derinimas su pasiūlytu metiniu lygiu ir muitu ad valorem, kuris taikomas nagrinėjamojo produkto importui, kai viršijamas minėtas metinis lygis, iš esmės turėtų pašalinti žalingo subsidijavimo poveikį. Todėl tie tvirtinimai buvo atmesti.

ad valorem

| (22) | EBB taip pat teigė, kad sojų aliejaus kainų kotiravimo šaltinis turėtų būti ne Argentina, o patikimas nepriklausomas šaltinis. |
| --- | --- |

(22)

EBB taip pat teigė, kad sojų aliejaus kainų kotiravimo šaltinis turėtų būti ne Argentina, o patikimas nepriklausomas šaltinis.

| (23) | Įsipareigojimo pasiūlymuose paaiškinta, kad nors kotiruojamas kainas iš tiesų skelbia Argentinos Vyriausybės Žemės ūkio ministerija, jos grindžiamos Čikagos prekybos biržos („Chicago Board of Trade“) uždarymo kainomis, pridėjus priemokas, pagrįstas „Bolsa de Cereales de Buenos Aires“ nurodytomis dienos sutartimis ir pirkimo–pardavimo priemokomis. Todėl kainų kotiravimas yra susijęs su tarptautiniu prekių kainų kotiravimu ir jo patikimumą, kaip ir buvusias tendencijas, galima stebėti. Tą patvirtino ir CARBIO bei Argentinos Vyriausybė. Argentinos Vyriausybė taip pat užtikrino siūlomo šaltinio skaidrumą ir nuspėjamumą. |
| --- | --- |

(23)

Įsipareigojimo pasiūlymuose paaiškinta, kad nors kotiruojamas kainas iš tiesų skelbia Argentinos Vyriausybės Žemės ūkio ministerija, jos grindžiamos Čikagos prekybos biržos („Chicago Board of Trade“) uždarymo kainomis, pridėjus priemokas, pagrįstas „Bolsa de Cereales de Buenos Aires“ nurodytomis dienos sutartimis ir pirkimo–pardavimo priemokomis. Todėl kainų kotiravimas yra susijęs su tarptautiniu prekių kainų kotiravimu ir jo patikimumą, kaip ir buvusias tendencijas, galima stebėti. Tą patvirtino ir CARBIO bei Argentinos Vyriausybė. Argentinos Vyriausybė taip pat užtikrino siūlomo šaltinio skaidrumą ir nuspėjamumą.

| (24) | Įsipareigojimo pasiūlymuose siūlomo šaltinio privalumas yra tai, kad jis yra viešai prieinamas ir dėl to gali būti stebimas. Komisija atidžiai stebės kainų kotiravimo patikimumą ir užtikrins, kad nebūtų jokių aplinkybių ir veiksmų, kuriais būtų menkinamas įsipareigojimų poveikis. Pažeidus pasitikėjimą Komisija pagrįstai atšauks įsipareigojimo priėmimą ir nustatys kompensacinius muitus. |
| --- | --- |

(24)

Įsipareigojimo pasiūlymuose siūlomo šaltinio privalumas yra tai, kad jis yra viešai prieinamas ir dėl to gali būti stebimas. Komisija atidžiai stebės kainų kotiravimo patikimumą ir užtikrins, kad nebūtų jokių aplinkybių ir veiksmų, kuriais būtų menkinamas įsipareigojimų poveikis. Pažeidus pasitikėjimą Komisija pagrįstai atšauks įsipareigojimo priėmimą ir nustatys kompensacinius muitus.

| (25) | Be to, įsipareigojimuose nurodyta, kad bet koks aplinkybių pasikeitimas, kuris gali įvykti įgyvendinant ir taikant įsipareigojimus, palyginti su aplinkybėmis, kurios buvo įsipareigojimų priėmimo metu ir kurios buvo svarbios sprendimui priimti įsipareigojimo pasiūlymus, gali būti pagrindas įsipareigojimų priėmimui atšaukti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(25)

Be to, įsipareigojimuose nurodyta, kad bet koks aplinkybių pasikeitimas, kuris gali įvykti įgyvendinant ir taikant įsipareigojimus, palyginti su aplinkybėmis, kurios buvo įsipareigojimų priėmimo metu ir kurios buvo svarbios sprendimui priimti įsipareigojimo pasiūlymus, gali būti pagrindas įsipareigojimų priėmimui atšaukti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (26) | EBB taip pat teigė, kad Argentinos Vyriausybė gali sumažinti eksporto mokestį ir atitinkamai sumažėtų MIK. Dėl to susiklostytų aplinkybės, kuriomis Argentinos eksportuotojai galėtų padidinti savo rinkos dalį. |
| --- | --- |

(26)

EBB taip pat teigė, kad Argentinos Vyriausybė gali sumažinti eksporto mokestį ir atitinkamai sumažėtų MIK. Dėl to susiklostytų aplinkybės, kuriomis Argentinos eksportuotojai galėtų padidinti savo rinkos dalį.

| (27) | Komisija laikėsi nuomonės, kad žaliavų kainų pasikeitimus atitinkantys MIK kainos svyravimai yra pagrįstas indeksavimo metodas, kuris atspindi rinkos sąlygas. Be to, bet koks aplinkybių pasikeitimas, kuris gali įvykti įgyvendinant ir taikant įsipareigojimus, palyginti su aplinkybėmis, kurios buvo įsipareigojimų priėmimo metu ir kurios buvo svarbios sprendimui priimti įsipareigojimus, gali būti pagrindas įsipareigojimui priėmimui atšaukti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(27)

Komisija laikėsi nuomonės, kad žaliavų kainų pasikeitimus atitinkantys MIK kainos svyravimai yra pagrįstas indeksavimo metodas, kuris atspindi rinkos sąlygas. Be to, bet koks aplinkybių pasikeitimas, kuris gali įvykti įgyvendinant ir taikant įsipareigojimus, palyginti su aplinkybėmis, kurios buvo įsipareigojimų priėmimo metu ir kurios buvo svarbios sprendimui priimti įsipareigojimus, gali būti pagrindas įsipareigojimui priėmimui atšaukti. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (28) | EBB taip pat tvirtino, kad fiksuotos sumos, pridedamos prie sojų aliejaus vidutinių ketvirčio kainų, neturėtų būti nustatomos prieš kiekvieną vežimą. EBB neteisingai supranta fiksuotos sumos sąvoką. Fiksuota suma nėra nustatoma prieš kiekvieną vežimą. Atsakydami į EBB pastabas CARBIO paaiškino, kad fiksuota suma nustatoma fiksuotu lygmeniu ir nepriklauso (arba gali būti atitinkamai koreguojama) nuo Argentinos eksportuojančių gamintojų elgsenos. Todėl pateikta pastaba atmesta. |
| --- | --- |

(28)

EBB taip pat tvirtino, kad fiksuotos sumos, pridedamos prie sojų aliejaus vidutinių ketvirčio kainų, neturėtų būti nustatomos prieš kiekvieną vežimą. EBB neteisingai supranta fiksuotos sumos sąvoką. Fiksuota suma nėra nustatoma prieš kiekvieną vežimą. Atsakydami į EBB pastabas CARBIO paaiškino, kad fiksuota suma nustatoma fiksuotu lygmeniu ir nepriklauso (arba gali būti atitinkamai koreguojama) nuo Argentinos eksportuojančių gamintojų elgsenos. Todėl pateikta pastaba atmesta.

| (29) | EBB pasisakė už momentines (dienos), o ne ketvirčio Europos aliejaus referencines kainas, įtraukiant Europoje naudojamų Europos sojų aliejaus ir aliejaus asortimentą. Be bendro pobūdžio aprašymo EBB nepateikė konkretaus alternatyvaus referencinės kainos šaltinio. Be to, referencinės kainos sistemos valdymas turi būti praktiškas, o stebint įsipareigojimų vykdymą dienos referencinės kainos praktiškai nebūtų galima valdyti. Bet kuriuo atveju Komisija manė, kad įsipareigojimo pasiūlymuose siūlomas kainų kotiravimas yra pagrįstas, kaip išsamiai aprašyta pirmesnėse konstatuojamosiose dalyse. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(29)

EBB pasisakė už momentines (dienos), o ne ketvirčio Europos aliejaus referencines kainas, įtraukiant Europoje naudojamų Europos sojų aliejaus ir aliejaus asortimentą. Be bendro pobūdžio aprašymo EBB nepateikė konkretaus alternatyvaus referencinės kainos šaltinio. Be to, referencinės kainos sistemos valdymas turi būti praktiškas, o stebint įsipareigojimų vykdymą dienos referencinės kainos praktiškai nebūtų galima valdyti. Bet kuriuo atveju Komisija manė, kad įsipareigojimo pasiūlymuose siūlomas kainų kotiravimas yra pagrįstas, kaip išsamiai aprašyta pirmesnėse konstatuojamosiose dalyse. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (30) | EBB pasiūlė, kad Komisija metinį lygį turėtų valdyti valstybės narės lygmeniu ir mėnesio arba ketvirčio pagrindu. Komisija negalėjo patenkinti šio prašymo. Pirma, kaip nurodė ir CARBIO, bet kurios formos kompensacinės priemonės taikomos visai Sąjungos muitų teritorijai. Bet kuriuo atveju tokia stebėsenos sistema būtų per sudėtinga ir dėl to Komisija jos negalėtų praktiškai įgyvendinti. EBB pasiūlymas metinį lygį suskaidyti mėnesio arba ketvirčio pagrindu prieštarauja argumentui, kad Argentinos gamintojai pardavimą laikantis metinio lygio galėtų kryžmiškai kompensuoti pardavimu viršijus metinį lygį. Padalijimas mėnesio ar ketvirčio pagrindu labai padidintų riziką. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(30)

EBB pasiūlė, kad Komisija metinį lygį turėtų valdyti valstybės narės lygmeniu ir mėnesio arba ketvirčio pagrindu. Komisija negalėjo patenkinti šio prašymo. Pirma, kaip nurodė ir CARBIO, bet kurios formos kompensacinės priemonės taikomos visai Sąjungos muitų teritorijai. Bet kuriuo atveju tokia stebėsenos sistema būtų per sudėtinga ir dėl to Komisija jos negalėtų praktiškai įgyvendinti. EBB pasiūlymas metinį lygį suskaidyti mėnesio arba ketvirčio pagrindu prieštarauja argumentui, kad Argentinos gamintojai pardavimą laikantis metinio lygio galėtų kryžmiškai kompensuoti pardavimu viršijus metinį lygį. Padalijimas mėnesio ar ketvirčio pagrindu labai padidintų riziką. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (31) | EBB taip pat siūlė, kad pardavimo taikant MIK metinis lygis turėtų būti pradedamas taikyti nuo mažesnio lygio ir palaipsniui didinamas, kol pasieks įsipareigojimo pasiūlymuose siūlomą metinį lygį. Į tai atsakydami CARBIO teigė, kad pagal dabartines prekybos taisykles nenumatyta tokio progresinio priemonių nustatymo (nepriklausomai nuo jų formos), siekiant išbandyti jų veiksmingumą. Iš tikrųjų, EBB nepateikė jokio esminio pagrindimo, kodėl metinis lygis turėtų būti nustatomas progresyviai. Bet kuriuo atveju Komisija įvertino įsipareigojimo pasiūlymus tokius, kokius juos pateikė eksportuojantys gamintojai. Komisija laikėsi nuomonės, kad MIK derinimas su pasiūlytu metiniu lygiu ir muitu ad valorem, kuris taikomas nagrinėjamojo produkto importui, kai viršijamas minėtas metinis lygis, iš esmės turėtų pašalinti žalingo subsidijavimo poveikį. Todėl tie tvirtinimai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(31)

EBB taip pat siūlė, kad pardavimo taikant MIK metinis lygis turėtų būti pradedamas taikyti nuo mažesnio lygio ir palaipsniui didinamas, kol pasieks įsipareigojimo pasiūlymuose siūlomą metinį lygį. Į tai atsakydami CARBIO teigė, kad pagal dabartines prekybos taisykles nenumatyta tokio progresinio priemonių nustatymo (nepriklausomai nuo jų formos), siekiant išbandyti jų veiksmingumą. Iš tikrųjų, EBB nepateikė jokio esminio pagrindimo, kodėl metinis lygis turėtų būti nustatomas progresyviai. Bet kuriuo atveju Komisija įvertino įsipareigojimo pasiūlymus tokius, kokius juos pateikė eksportuojantys gamintojai. Komisija laikėsi nuomonės, kad MIK derinimas su pasiūlytu metiniu lygiu ir muitu ad valorem, kuris taikomas nagrinėjamojo produkto importui, kai viršijamas minėtas metinis lygis, iš esmės turėtų pašalinti žalingo subsidijavimo poveikį. Todėl tie tvirtinimai buvo atmesti.

ad valorem

| (32) | EBB prašė patikslinti dėl MIK, kurios taikomos pardavimui susijusioms šalims Sąjungoje. Komisija patvirtino, kad pardavimas susijusioms šalims Sąjungoje bus vykdomas taikant MIK, jas padidinus suma, kuri yra reikalinga siekiant atsižvelgti į PBA ir pelną. |
| --- | --- |

(32)

EBB prašė patikslinti dėl MIK, kurios taikomos pardavimui susijusioms šalims Sąjungoje. Komisija patvirtino, kad pardavimas susijusioms šalims Sąjungoje bus vykdomas taikant MIK, jas padidinus suma, kuri yra reikalinga siekiant atsižvelgti į PBA ir pelną.

| (33) | EBB galiausiai tvirtino, kad į įsipareigojimus reikėtų įtraukti sąlygas, kurios leistų įsipareigojimus peržiūrėti ar atšaukti, jei pasikeistų aplinkybės arba jie būtų pažeisti. Komisija patvirtino, kad tokios sąlygos iš tiesų yra įtrauktos į įsipareigojimo pasiūlymus. Įsipareigojimo pasiūlymuose nurodyta, kad bet koks aplinkybių pasikeitimas, kuris gali įvykti įgyvendinant ir taikant įsipareigojimus, palyginti su aplinkybėmis, kurios buvo įsipareigojimų priėmimo metu ir kurios buvo svarbios sprendimui priimti įsipareigojimo pasiūlymus, gali būti pagrindas įsipareigojimų priėmimui atšaukti. Dėl galutinių priemonių, įskaitant įsipareigojimų tinkamumą, taip pat gali būti atliekama tarpinė peržiūra pagal Reglamento (ES) 2016/1037 19 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(33)

EBB galiausiai tvirtino, kad į įsipareigojimus reikėtų įtraukti sąlygas, kurios leistų įsipareigojimus peržiūrėti ar atšaukti, jei pasikeistų aplinkybės arba jie būtų pažeisti. Komisija patvirtino, kad tokios sąlygos iš tiesų yra įtrauktos į įsipareigojimo pasiūlymus. Įsipareigojimo pasiūlymuose nurodyta, kad bet koks aplinkybių pasikeitimas, kuris gali įvykti įgyvendinant ir taikant įsipareigojimus, palyginti su aplinkybėmis, kurios buvo įsipareigojimų priėmimo metu ir kurios buvo svarbios sprendimui priimti įsipareigojimo pasiūlymus, gali būti pagrindas įsipareigojimų priėmimui atšaukti. Dėl galutinių priemonių, įskaitant įsipareigojimų tinkamumą, taip pat gali būti atliekama tarpinė peržiūra pagal Reglamento (ES) 2016/1037 19 straipsnio nuostatas.

| (34) | Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad Argentinos eksportuojančių gamintojų pateikti įsipareigojimo pasiūlymai yra priimtini. Įsipareigojimo pasiūlymus pateikusiems eksportuojantiems gamintojams ir CARBIO, taip pat visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus, aplinkybes ir prievoles, kuriais yra grindžiamas įsipareigojimų priėmimas. |
| --- | --- |

(34)

Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad Argentinos eksportuojančių gamintojų pateikti įsipareigojimo pasiūlymai yra priimtini. Įsipareigojimo pasiūlymus pateikusiems eksportuojantiems gamintojams ir CARBIO, taip pat visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus, aplinkybes ir prievoles, kuriais yra grindžiamas įsipareigojimų priėmimas.

3.   Pastabos, gautos Komisijai pateikus informaciją apie ketinimą priimti įsipareigojimo pasiūlymus

Pastabos, gautos Komisijai pateikus informaciją apie ketinimą priimti įsipareigojimo pasiūlymus

| (35) | Komisijai pateikus informaciją apie ketinimą priimti įsipareigojimo pasiūlymus EBB, VDB, UFOP, COPA-COGECA, EOA, Europos aliejaus ir baltymų rupinių pramonei atstovaujanti asociacija (FEDIOL), Argentinos eksportuojantys gamintojai ir CARBIO pateikė pastabų. |
| --- | --- |

(35)

Komisijai pateikus informaciją apie ketinimą priimti įsipareigojimo pasiūlymus EBB, VDB, UFOP, COPA-COGECA, EOA, Europos aliejaus ir baltymų rupinių pramonei atstovaujanti asociacija (FEDIOL), Argentinos eksportuojantys gamintojai ir CARBIO pateikė pastabų.

| (36) | EBB, VDB ir UFOP prašė Argentinos eksportuotojų ir CARBIO pateiktą įsipareigojimą neišduoti daugiau kaip 45 % eksporto sertifikatų per ketvirtį sumažinti iki 25–30 % per ketvirtį. Jų teigimu, taip eksportas būtų paskirstytas per visus metus, nesukoncentruojant importo į Sąjungos rinką tik tam tikrais ketvirčiais. |
| --- | --- |

(36)

EBB, VDB ir UFOP prašė Argentinos eksportuotojų ir CARBIO pateiktą įsipareigojimą neišduoti daugiau kaip 45 % eksporto sertifikatų per ketvirtį sumažinti iki 25–30 % per ketvirtį. Jų teigimu, taip eksportas būtų paskirstytas per visus metus, nesukoncentruojant importo į Sąjungos rinką tik tam tikrais ketvirčiais.

| (37) | Komisija pažymėjo, kad remiantis 2018 m. duomenimis importas per kalendorinius metus buvo pasiskirstęs tolygiai, nekoncentruotas konkrečiais ketvirčiais, nors tam tikrais mėnesiais jo apimtis buvo didesnė. Todėl teorinė importo koncentracija kuriuo nors konkrečiu ketvirčiu neatspindi prekybos pobūdžio iki priemonių nustatymo. Komisija taip pat pažymėjo, kad dėl bet kokio reikšmingo Argentinos eksportuotojų prekybos pobūdžio pasikeitimo, galinčio sumenkinti įsipareigojimų poveikį, Komisija gali atšaukti įsipareigojimo priėmimą ir visam pardavimui taikyti kompensacinį muitą. Bet kuriuo atveju, gavę Sąjungos pramonės pastabas, Argentinos eksportuotojai ir CARBIO papildomu raštu pateikė naują įsipareigojimą per ketvirtį išduoti 37 % metinio lygio neviršijančius eksporto sertifikatus. |
| --- | --- |

(37)

Komisija pažymėjo, kad remiantis 2018 m. duomenimis importas per kalendorinius metus buvo pasiskirstęs tolygiai, nekoncentruotas konkrečiais ketvirčiais, nors tam tikrais mėnesiais jo apimtis buvo didesnė. Todėl teorinė importo koncentracija kuriuo nors konkrečiu ketvirčiu neatspindi prekybos pobūdžio iki priemonių nustatymo. Komisija taip pat pažymėjo, kad dėl bet kokio reikšmingo Argentinos eksportuotojų prekybos pobūdžio pasikeitimo, galinčio sumenkinti įsipareigojimų poveikį, Komisija gali atšaukti įsipareigojimo priėmimą ir visam pardavimui taikyti kompensacinį muitą. Bet kuriuo atveju, gavę Sąjungos pramonės pastabas, Argentinos eksportuotojai ir CARBIO papildomu raštu pateikė naują įsipareigojimą per ketvirtį išduoti 37 % metinio lygio neviršijančius eksporto sertifikatus.

| (38) | EBB tvirtino, kad įsipareigojimo eksporto sertifikatų galiojimas turėtų būti sutrumpintas ir jie turėtų būti skirti tik tam ketvirčiui, kuriuo įsipareigojimo sertifikatai buvo išduoti. Todėl eksportuojantys gamintojai peržiūrėjo įsipareigojimo pasiūlymus ir sutrumpino eksporto sertifikatų galiojimą nuo keturių iki trijų mėnesių. Jie įsipareigojo eksporto sertifikatus kaip taisyklė išduoti kuo greičiau po atitinkamos komercinės sąskaitos faktūros išdavimo ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo tos sąskaitos faktūros datos. Todėl tas tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(38)

EBB tvirtino, kad įsipareigojimo eksporto sertifikatų galiojimas turėtų būti sutrumpintas ir jie turėtų būti skirti tik tam ketvirčiui, kuriuo įsipareigojimo sertifikatai buvo išduoti. Todėl eksportuojantys gamintojai peržiūrėjo įsipareigojimo pasiūlymus ir sutrumpino eksporto sertifikatų galiojimą nuo keturių iki trijų mėnesių. Jie įsipareigojo eksporto sertifikatus kaip taisyklė išduoti kuo greičiau po atitinkamos komercinės sąskaitos faktūros išdavimo ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo tos sąskaitos faktūros datos. Todėl tas tvirtinimas buvo atmestas.

| (39) | Komisija laikėsi nuomonės, kad CARBIO ir eksportuojančių gamintojų įsipareigojimas per ketvirtį išduoti 37 % metinio lygio neviršijančius eksporto sertifikatus sumažina riziką, kad Argentinos biodyzelino eksportas bus koncentruotas vienu konkrečiu laikotarpiu. Taigi, tvirtinimas dėl galimos importo koncentracijos yra išnagrinėtas. |
| --- | --- |

(39)

Komisija laikėsi nuomonės, kad CARBIO ir eksportuojančių gamintojų įsipareigojimas per ketvirtį išduoti 37 % metinio lygio neviršijančius eksporto sertifikatus sumažina riziką, kad Argentinos biodyzelino eksportas bus koncentruotas vienu konkrečiu laikotarpiu. Taigi, tvirtinimas dėl galimos importo koncentracijos yra išnagrinėtas.

| (40) | EBB pasiūlė į įsipareigojimo pasiūlymus įtraukti naują sąlygą, kuria būtų paaiškintas CARBIO ir eksportuotojų įsipareigojimas nesumenkinti įsipareigojimo pasiūlymų tikslų. Komisija patvirtino, kad eksportuotojai ir CARBIO prisiėmė bendrą prievolę laikytis įsipareigojimų sąlygų ir nesumenkinti jų poveikio. |
| --- | --- |

(40)

EBB pasiūlė į įsipareigojimo pasiūlymus įtraukti naują sąlygą, kuria būtų paaiškintas CARBIO ir eksportuotojų įsipareigojimas nesumenkinti įsipareigojimo pasiūlymų tikslų. Komisija patvirtino, kad eksportuotojai ir CARBIO prisiėmė bendrą prievolę laikytis įsipareigojimų sąlygų ir nesumenkinti jų poveikio.

| (41) | EBB, VDB ir ypač UFOP prašė nustatyti savaitės ar mėnesio MIK, o ne ketvirčio MIK, kaip siūlyta įsipareigojimo pasiūlymuose. Jų teigimu, nustačius savaitės ar mėnesio MIK būtų apribotos Argentinos eksportuotojų arbitražo galimybės labai svyruojančioje rinkoje. |
| --- | --- |

(41)

EBB, VDB ir ypač UFOP prašė nustatyti savaitės ar mėnesio MIK, o ne ketvirčio MIK, kaip siūlyta įsipareigojimo pasiūlymuose. Jų teigimu, nustačius savaitės ar mėnesio MIK būtų apribotos Argentinos eksportuotojų arbitražo galimybės labai svyruojančioje rinkoje.

| (42) | Komisija aidžiai išnagrinėjo prašymą ir padarė išvadą, kad ketvirčio pagrindu nustatyta MIK užtikrina geresnį ir tinkamesnį įsipareigojimo pasiūlymų vykdymą ir įgyvendinimą nesumažinant taisomosios priemonės veiksmingumo Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(42)

Komisija aidžiai išnagrinėjo prašymą ir padarė išvadą, kad ketvirčio pagrindu nustatyta MIK užtikrina geresnį ir tinkamesnį įsipareigojimo pasiūlymų vykdymą ir įgyvendinimą nesumažinant taisomosios priemonės veiksmingumo Sąjungos pramonei.

| (43) | EBB tvirtino, kad turėtų būti nustatyta tinkamo lygio metiniam lygiui taikoma MIK, nes 10 % (ar net 5 %) rinkos dalies MIK yra biržos prekių rinkos kainų lyginamasis dydis. Komisija pažymėjo, kad EBB nepagrindė šio tvirtinimo, tiesiog bendrai nurodė, kad taip būtų bet kurios biržos prekių rinkos atveju. Be to, EBB tvirtino, kad CARBIO aiškiai pripažino, kad MIK niekada nebūtų nežalingo lygio, nes nurodė, jog nustatytas toks didelis muitas, kad būtų nerealu manyti, kad Argentinos eksportuotojai galėtų eksportuoti mokėdami muitą įsipareigojimo pasiūlymų galiojimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(43)

EBB tvirtino, kad turėtų būti nustatyta tinkamo lygio metiniam lygiui taikoma MIK, nes 10 % (ar net 5 %) rinkos dalies MIK yra biržos prekių rinkos kainų lyginamasis dydis. Komisija pažymėjo, kad EBB nepagrindė šio tvirtinimo, tiesiog bendrai nurodė, kad taip būtų bet kurios biržos prekių rinkos atveju. Be to, EBB tvirtino, kad CARBIO aiškiai pripažino, kad MIK niekada nebūtų nežalingo lygio, nes nurodė, jog nustatytas toks didelis muitas, kad būtų nerealu manyti, kad Argentinos eksportuotojai galėtų eksportuoti mokėdami muitą įsipareigojimo pasiūlymų galiojimo laikotarpiu.

| (44) | Komisija pažymėjo, kad ji išnagrinėjo visus įsipareigojimo pasiūlymus ir mano, kad MIK derinimas su pasiūlytu metiniu lygiu ir muitu ad valorem, kuris taikomas nagrinėjamojo produkto importui, kai viršijamas minėtas metinis lygis, pašalina žalingo subsidijavimo poveikį. |
| --- | --- |

(44)

Komisija pažymėjo, kad ji išnagrinėjo visus įsipareigojimo pasiūlymus ir mano, kad MIK derinimas su pasiūlytu metiniu lygiu ir muitu ad valorem, kuris taikomas nagrinėjamojo produkto importui, kai viršijamas minėtas metinis lygis, pašalina žalingo subsidijavimo poveikį.

ad valorem

| (45) | EBB teigė, kad MIK apskaičiuoti naudotina sojų aliejaus kaina buvo iškraipyta dėl Argentinos Vyriausybės kišimosi, kaip jau Komisija pripažino reglamente, kuriuo 2013 m. nustatytos galutinės priemonės. |
| --- | --- |

(45)

EBB teigė, kad MIK apskaičiuoti naudotina sojų aliejaus kaina buvo iškraipyta dėl Argentinos Vyriausybės kišimosi, kaip jau Komisija pripažino reglamente, kuriuo 2013 m. nustatytos galutinės priemonės.

| (46) | Tarybos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1194/2013 (5) 36 konstatuojamojoje dalyje aiškiai nustatyta, kad Argentinos Vyriausybės skelbiama orientacinė kaina atitinka tarptautinių kainų lygį. To reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad dėl Argentinos eksporto mokesčių sistemos sukelto iškraipymo biodyzelino gamintojų naudojamos pagrindinės žaliavos kainos Argentinos vidaus rinkoje buvo dirbtinai žemesnės už tarptautines kainas. |
| --- | --- |

(46)

Tarybos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1194/2013 (5) 36 konstatuojamojoje dalyje aiškiai nustatyta, kad Argentinos Vyriausybės skelbiama orientacinė kaina atitinka tarptautinių kainų lygį. To reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad dėl Argentinos eksporto mokesčių sistemos sukelto iškraipymo biodyzelino gamintojų naudojamos pagrindinės žaliavos kainos Argentinos vidaus rinkoje buvo dirbtinai žemesnės už tarptautines kainas.

5

| (47) | EBB padarė nuorodą į Komisijos priežastis, kurias ji nurodė atmesdama Indonezijos eksportuojančių biodyzelino gamintojų 2013 m. pateiktus įsipareigojimo pasiūlymus, ir prašė Komisijos paaiškinti, kodėl tos priežastys nebetaikytinos. |
| --- | --- |

(47)

EBB padarė nuorodą į Komisijos priežastis, kurias ji nurodė atmesdama Indonezijos eksportuojančių biodyzelino gamintojų 2013 m. pateiktus įsipareigojimo pasiūlymus, ir prašė Komisijos paaiškinti, kodėl tos priežastys nebetaikytinos.

| (48) | Komisija pažymėjo, kad kiekvienas įsipareigojimo pasiūlymas vertinamas individualiai, atsižvelgiant į su juo susijusias aplinkybes tuo metu, kai gaunamas tas pasiūlymas. Komisija gavo visų Argentinos eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo pasiūlymus ir juos įvertino individualiai, atsižvelgdama į visus juose pateiktus elementus ir per šį tyrimą padarytas išvadas. |
| --- | --- |

(48)

Komisija pažymėjo, kad kiekvienas įsipareigojimo pasiūlymas vertinamas individualiai, atsižvelgiant į su juo susijusias aplinkybes tuo metu, kai gaunamas tas pasiūlymas. Komisija gavo visų Argentinos eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo pasiūlymus ir juos įvertino individualiai, atsižvelgdama į visus juose pateiktus elementus ir per šį tyrimą padarytas išvadas.

| (49) | Remdamasi tuo vertinimu ir atsižvelgdama į visus pasiūlymo elementus Komisija pasiūlė priimti Argentinos eksportuojančių gamintojų ir CARBIO įsipareigojimo pasiūlymus. |
| --- | --- |

(49)

Remdamasi tuo vertinimu ir atsižvelgdama į visus pasiūlymo elementus Komisija pasiūlė priimti Argentinos eksportuojančių gamintojų ir CARBIO įsipareigojimo pasiūlymus.

| (50) | EBB tvirtino, kad dėl kryžminio kompensavimo rizikos Argentinos eksportuojantiems gamintojams neturėtų būti leista parduoti 5 % kitų Argentinos kilmės produktų. Komisija pažymėjo, kad ji nustatė ir įvertino kryžminio kompensavimo riziką atsižvelgdama į šio atvejo aplinkybes ir visus įsipareigojimus. Todėl šis tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(50)

EBB tvirtino, kad dėl kryžminio kompensavimo rizikos Argentinos eksportuojantiems gamintojams neturėtų būti leista parduoti 5 % kitų Argentinos kilmės produktų. Komisija pažymėjo, kad ji nustatė ir įvertino kryžminio kompensavimo riziką atsižvelgdama į šio atvejo aplinkybes ir visus įsipareigojimus. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.

| (51) | EBB tvirtino, kad į įsipareigojimo pasiūlymus turėtų būti įtraukta peržiūros galimybė, įskaitant peržiūros Komisijos iniciatyva galimybę. Komisija pažymėjo, kad aplinkybių pasikeitimo poveikis įsipareigojimams gali būti ateityje įvertintas atsižvelgiant į galimus aplinkybių pasikeitimus. Įsipareigojimo pasiūlymuose minima peržiūros galimybė atitinka taikytinas Reglamento (ES) 2016/1037 nuostatas. Tas tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(51)

EBB tvirtino, kad į įsipareigojimo pasiūlymus turėtų būti įtraukta peržiūros galimybė, įskaitant peržiūros Komisijos iniciatyva galimybę. Komisija pažymėjo, kad aplinkybių pasikeitimo poveikis įsipareigojimams gali būti ateityje įvertintas atsižvelgiant į galimus aplinkybių pasikeitimus. Įsipareigojimo pasiūlymuose minima peržiūros galimybė atitinka taikytinas Reglamento (ES) 2016/1037 nuostatas. Tas tvirtinimas atmetamas.

| (52) | EBB, VDB ir COPA-COGECA išreiškė būgštavimus, kad Argentinos eksportuojantys gamintojai įsipareigojimus gali vykdyti nesąžiningai arba neskaidriai dėl su šiuo atveju susijusių buvusių aplinkybių. Komisija pažymėjo, kad įsipareigojimo pasiūlymuose nustatyta, kad Komisija įsipareigojimus priima remdamasi pasitikėjimu, ir bet koks veiksmas, galintis neigiamai paveikti Komisijos pasitikėjimą, pagrindžia įsipareigojimų atšaukimą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(52)

EBB, VDB ir COPA-COGECA išreiškė būgštavimus, kad Argentinos eksportuojantys gamintojai įsipareigojimus gali vykdyti nesąžiningai arba neskaidriai dėl su šiuo atveju susijusių buvusių aplinkybių. Komisija pažymėjo, kad įsipareigojimo pasiūlymuose nustatyta, kad Komisija įsipareigojimus priima remdamasi pasitikėjimu, ir bet koks veiksmas, galintis neigiamai paveikti Komisijos pasitikėjimą, pagrindžia įsipareigojimų atšaukimą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (53) | VDB tvirtino, kad dėl siūlomų įsipareigojimų struktūros gali būti pažeista ES konkurencijos teisė. Komisija pažymėjo, kad įsipareigojimai kaip priemonių forma yra konkrečiai nurodyti Reglamente (ES) 2016/1037. Be to, priešingai VDB įtarimui, įsipareigojimuose nėra nustatoma įsipareigojimus siūlančių bendrovių pardavimo kaina MIK kainos lygiu, o nustatomas minimalios kainos lygis ir, jei importo kaina yra žemesnė, importas negali būti vykdomas pagal metinį lygį, kuris yra nustatytas įsipareigojimuose. Todėl šis tvirtinimas atmetamas. |
| --- | --- |

(53)

VDB tvirtino, kad dėl siūlomų įsipareigojimų struktūros gali būti pažeista ES konkurencijos teisė. Komisija pažymėjo, kad įsipareigojimai kaip priemonių forma yra konkrečiai nurodyti Reglamente (ES) 2016/1037. Be to, priešingai VDB įtarimui, įsipareigojimuose nėra nustatoma įsipareigojimus siūlančių bendrovių pardavimo kaina MIK kainos lygiu, o nustatomas minimalios kainos lygis ir, jei importo kaina yra žemesnė, importas negali būti vykdomas pagal metinį lygį, kuris yra nustatytas įsipareigojimuose. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.

| (54) | VDB tvirtino, kad atsižvelgiant į neigiamą Komisijos patirtį, susijusią su panašiu struktūriniu įsipareigojimu dėl saulės baterijų plokščių, panašu, kad siūlomi įsipareigojimo pasiūlymai gali būti neveiksmingi. Komisija pažymėjo, kad kiekvienas įsipareigojimo pasiūlymas vertinamas individualiai, atsižvelgiant į su juo susijusias aplinkybes tuo metu, kai gaunamas tas pasiūlymas. Komisija atidžiai įvertino įsipareigojimo pasiūlymus ir padarė išvadą, kad juos galima priimti. Komisija atsižvelgė į visus įsipareigojimus, be kita ko, į aktyvų CARBIO vaidmenį ir apsauginę sąlygą metinio lygio forma, kaip į visumą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(54)

VDB tvirtino, kad atsižvelgiant į neigiamą Komisijos patirtį, susijusią su panašiu struktūriniu įsipareigojimu dėl saulės baterijų plokščių, panašu, kad siūlomi įsipareigojimo pasiūlymai gali būti neveiksmingi. Komisija pažymėjo, kad kiekvienas įsipareigojimo pasiūlymas vertinamas individualiai, atsižvelgiant į su juo susijusias aplinkybes tuo metu, kai gaunamas tas pasiūlymas. Komisija atidžiai įvertino įsipareigojimo pasiūlymus ir padarė išvadą, kad juos galima priimti. Komisija atsižvelgė į visus įsipareigojimus, be kita ko, į aktyvų CARBIO vaidmenį ir apsauginę sąlygą metinio lygio forma, kaip į visumą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

4.   Įgyvendinimas ir atšaukimas

Įgyvendinimas ir atšaukimas

| (55) | Jeigu pagal Reglamento (ES) 2016/1037 13 straipsnio 9 dalį Komisija, nurodydama konkrečius sandorius, dėl padaryto pažeidimo atšaukia įsipareigojimo priėmimą ir atitinkamas įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis, skola muitinei atsiranda tada, kai priimama deklaracija dėl išleidimo į laisvą apyvartą. |
| --- | --- |

(55)

Jeigu pagal Reglamento (ES) 2016/1037 13 straipsnio 9 dalį Komisija, nurodydama konkrečius sandorius, dėl padaryto pažeidimo atšaukia įsipareigojimo priėmimą ir atitinkamas įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis, skola muitinei atsiranda tada, kai priimama deklaracija dėl išleidimo į laisvą apyvartą.

| (56) | Priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą importuotojai turėtų žinoti, kad skola muitinei, kaip normali prekybos rizika, gali atsirasti, net jei Komisija yra priėmusi gamintojo, iš kurio importuotojai tiesiogiai arba netiesiogiai pirko, pasiūlytą įsipareigojimą. |
| --- | --- |

(56)

Priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą importuotojai turėtų žinoti, kad skola muitinei, kaip normali prekybos rizika, gali atsirasti, net jei Komisija yra priėmusi gamintojo, iš kurio importuotojai tiesiogiai arba netiesiogiai pirko, pasiūlytą įsipareigojimą.

| (57) | Pagal Reglamento (ES) 2016/1037 24 straipsnio 7 dalį muitinė turėtų nedelsdama pranešti Komisijai, jei nustatomi įsipareigojimo pažeidimo požymiai. |
| --- | --- |

(57)

Pagal Reglamento (ES) 2016/1037 24 straipsnio 7 dalį muitinė turėtų nedelsdama pranešti Komisijai, jei nustatomi įsipareigojimo pažeidimo požymiai.

| (58) | Visos suinteresuotosios šalys, įskaitant Sąjungos pramonę, raginamos pateikti Komisijai visą būtiną informaciją, kuri gali būti naudinga stebėsenos tikslais. Tokia informacija gali apimti visų pirma visus susijusius ir tipinius duomenis apie sojų aliejaus kainą ir MIK, kurie gali palengvinti Komisijos vykdomą įsipareigojimų stebėseną. |
| --- | --- |

(58)

Visos suinteresuotosios šalys, įskaitant Sąjungos pramonę, raginamos pateikti Komisijai visą būtiną informaciją, kuri gali būti naudinga stebėsenos tikslais. Tokia informacija gali apimti visų pirma visus susijusius ir tipinius duomenis apie sojų aliejaus kainą ir MIK, kurie gali palengvinti Komisijos vykdomą įsipareigojimų stebėseną.

| (59) | Jeigu įsipareigojimai pažeidžiami arba atšaukiami, arba jei Komisija atšaukia įsipareigojimų priėmimą, galutinis kompensacinis muitas, nustatytas pagal Reglamento (ES) 2016/1037 15 straipsnio 1 dalį, yra automatiškai taikomas pagal to reglamento 13 straipsnio 9 dalį, |
| --- | --- |

(59)

Jeigu įsipareigojimai pažeidžiami arba atšaukiami, arba jei Komisija atšaukia įsipareigojimų priėmimą, galutinis kompensacinis muitas, nustatytas pagal Reglamento (ES) 2016/1037 15 straipsnio 1 dalį, yra automatiškai taikomas pagal to reglamento 13 straipsnio 9 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Toliau išvardytų eksportuojančių gamintojų, kartu su Argentinos biodegalų rūmais („Cámara Argentina de Biocombustible“, CARBIO), pasiūlyti įsipareigojimai, susiję su antisubsidijų tyrimais dėl Argentinos kilmės biodyzelino importo, yra priimami.

| Šalis | Bendrovė | Pardavimo kanalai | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | „Aceitera General Deheza S.A.“ | „Aceitera General Deheza S.A.“ pagamino ir pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas. | C493 |
| „Bunge Argentina S.A.“ | „Bunge Argentina S.A.“ pagamino ir pardavė
  arba „Bunge Argentina S.A.“ pagamino ir „Bunge Agritrade S.A.“, Urugvajus, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas. | C494 |
| „LDC Argentina S.A.“ | „LDC Argentina S.A.“ pagamino ir pardavė
  arba „LDC Argentina S.A.“ pagamino ir „Louis Dreyfus Company Suisse S.A.“, Šveicarija, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas. | C495 |
| „Molinos Agro S.A.“ | „Molinos Agro S.A.“ pagamino ir pardavė
  arba „Molinos Agro S.A.“ pagamino ir „Molinos Overseas Commodities S.A.“, Urugvajus, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas. | C496 |
| „Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A“ | „Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A“ pagamino ir pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas. | C497 |
| „Vicentin S.A.I.C.“ | „Vicentin S.A.I.C.“ pagamino ir pardavė
  arba „Vicentin S.A.I.C.“ pagamino ir „Vicentin S.A.I.C. Sucursal“, Urugvajus, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas. | C498 |
| „Cargill S.A.C.I.“ | „Cargill S.A.C.I.“ pagamino ir pardavė
  arba „Cargill S.A.C.I.“ pagamino ir „Cargill International S.A.“, Šveicarija, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas. | C491 |
| „COFCO International Argentina S.A.“ | „COFCO International Argentina S.A.“ pagamino ir pardavė
  arba „COFCO International Argentina S.A.“ pagamino ir „Cofco Resources S.A.“, Šveicarija, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas. | C490 |

Šalis

Bendrovė

Pardavimo kanalai

Papildomas TARIC kodas

Argentina

„Aceitera General Deheza S.A.“

„Aceitera General Deheza S.A.“ pagamino ir pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas.

C493

„Bunge Argentina S.A.“

„Bunge Argentina S.A.“ pagamino ir pardavė

arba „Bunge Argentina S.A.“ pagamino ir „Bunge Agritrade S.A.“, Urugvajus, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas.

C494

„LDC Argentina S.A.“

„LDC Argentina S.A.“ pagamino ir pardavė

arba „LDC Argentina S.A.“ pagamino ir „Louis Dreyfus Company Suisse S.A.“, Šveicarija, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas.

C495

„Molinos Agro S.A.“

„Molinos Agro S.A.“ pagamino ir pardavė

arba „Molinos Agro S.A.“ pagamino ir „Molinos Overseas Commodities S.A.“, Urugvajus, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas.

C496

„Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A“

„Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A“ pagamino ir pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas.

C497

„Vicentin S.A.I.C.“

„Vicentin S.A.I.C.“ pagamino ir pardavė

arba „Vicentin S.A.I.C.“ pagamino ir „Vicentin S.A.I.C. Sucursal“, Urugvajus, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas.

C498

„Cargill S.A.C.I.“

„Cargill S.A.C.I.“ pagamino ir pardavė

arba „Cargill S.A.C.I.“ pagamino ir „Cargill International S.A.“, Šveicarija, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas.

C491

„COFCO International Argentina S.A.“

„COFCO International Argentina S.A.“ pagamino ir pardavė

arba „COFCO International Argentina S.A.“ pagamino ir „Cofco Resources S.A.“, Šveicarija, pardavė pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje, veikiančiam kaip importuotojas.

C490

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2019 m. vasario 11 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

1

(2)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

2

(3)  
  OL C 34, 2018 1 31, p. 37.

3

(4)  
  2015 m. rugsėjo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/1513, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (OL L 239, 2015 9 15, p. 1).

4

(5)  
  2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 315, 2013 11 26, p. 2).

5

---

| 2019 2 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 40/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2019 2 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 40/78

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2019/246

2019 m. vasario 11 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, priedas

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 1107)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1989 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyvą 89/662/EEB dėl veterinarinių patikrinimų, taikomų Bendrijos vidaus prekyboje, siekiant sukurti vidaus rinką (1), ypač į jos 9 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Sąjungos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (2), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 2002/99/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (3), ypač į jos 4 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo sprendime 2014/709/ES (4) nustatytos gyvūnų sveikatos kontrolės priemonės, susijusios su afrikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, kuriose nustatyta patvirtintų tos ligos atvejų naminių arba laukinių kiaulių populiacijoje (toliau – susijusios valstybės narės). To įgyvendinimo sprendimo priedo I–IV dalyse nustatytos ir išvardytos tam tikros susijusių valstybių narių sritys, išskirstytos pagal dėl šios ligos susiklosčiusia epizootine padėtimi grindžiamos rizikos lygį. Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedas buvo kelis kartus iš dalies pakeistas, kad jame būtų atsižvelgta į Sąjungos epizootinės padėties, susijusios su afrikiniu kiaulių maru, pokyčius. Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedas buvo paskutinį kartą iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/161 (5) po naujausių afrikinio kiaulių maro atvejų Rumunijoje; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo sprendime 2014/709/ES (4) nustatytos gyvūnų sveikatos kontrolės priemonės, susijusios su afrikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, kuriose nustatyta patvirtintų tos ligos atvejų naminių arba laukinių kiaulių populiacijoje (toliau – susijusios valstybės narės). To įgyvendinimo sprendimo priedo I–IV dalyse nustatytos ir išvardytos tam tikros susijusių valstybių narių sritys, išskirstytos pagal dėl šios ligos susiklosčiusia epizootine padėtimi grindžiamos rizikos lygį. Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedas buvo kelis kartus iš dalies pakeistas, kad jame būtų atsižvelgta į Sąjungos epizootinės padėties, susijusios su afrikiniu kiaulių maru, pokyčius. Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedas buvo paskutinį kartą iš dalies pakeistas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/161 (5) po naujausių afrikinio kiaulių maro atvejų Rumunijoje;

| (2) | kaip matyti iš pastarojo meto afrikinio kiaulių maro epizootinės raidos Sąjungoje ir kaip patvirtinta 2015 m. liepos 14 d. paskelbtoje Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) gyvūnų sveikatos ir gerovės grupės mokslinėje nuomonėje, 2017 m. kovo 23 d. paskelbtoje EFSA mokslinėje ataskaitoje dėl afrikinio kiaulių maro Baltijos šalyse ir Lenkijoje epizootinių analizių, 2017 m. lapkričio 8 d. paskelbtoje EFSA mokslinėje ataskaitoje dėl afrikinio kiaulių maro Baltijos šalyse ir Lenkijoje epizootinių analizių ir 2018 m. lapkričio 29 d. paskelbtoje EFSA mokslinėje ataskaitoje dėl afrikinio kiaulių maro Europos Sąjungoje epizootinių analizių (6), rizika, kad ši liga išplis tarp laukinių gyvūnų, yra susijusi su natūraliu lėtu šios ligos plitimu laukinių kiaulių populiacijose, o taip pat ir su žmogaus veikla; |
| --- | --- |

(2)

kaip matyti iš pastarojo meto afrikinio kiaulių maro epizootinės raidos Sąjungoje ir kaip patvirtinta 2015 m. liepos 14 d. paskelbtoje Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) gyvūnų sveikatos ir gerovės grupės mokslinėje nuomonėje, 2017 m. kovo 23 d. paskelbtoje EFSA mokslinėje ataskaitoje dėl afrikinio kiaulių maro Baltijos šalyse ir Lenkijoje epizootinių analizių, 2017 m. lapkričio 8 d. paskelbtoje EFSA mokslinėje ataskaitoje dėl afrikinio kiaulių maro Baltijos šalyse ir Lenkijoje epizootinių analizių ir 2018 m. lapkričio 29 d. paskelbtoje EFSA mokslinėje ataskaitoje dėl afrikinio kiaulių maro Europos Sąjungoje epizootinių analizių (6), rizika, kad ši liga išplis tarp laukinių gyvūnų, yra susijusi su natūraliu lėtu šios ligos plitimu laukinių kiaulių populiacijose, o taip pat ir su žmogaus veikla;

| (3) | po Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2019/161 priėmimo dienos buvo nustatyta naujų afrikinio kiaulių maro atvejų laukinių ir naminių kiaulių populiacijoje Lenkijoje ir naminių kiaulių populiacijoje Rumunijoje, į kuriuos taip pat reikia atsižvelgti Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priede; |
| --- | --- |

(3)

po Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2019/161 priėmimo dienos buvo nustatyta naujų afrikinio kiaulių maro atvejų laukinių ir naminių kiaulių populiacijoje Lenkijoje ir naminių kiaulių populiacijoje Rumunijoje, į kuriuos taip pat reikia atsižvelgti Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priede;

| (4) | 2019 m. sausio mėn. vienas afrikinio kiaulių maro protrūkis naminių kiaulių populiacijoje nustatytas Lenkijos Geldapės (gołdapski) rajone, esančiame toje srityje, kuri šiuo metu įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo II dalį. Dėl šio afrikinio kiaulių maro protrūkio naminių kiaulių populiacijoje padidėja rizikos lygis, ir į tai reikėtų atsižvelgti tame priede. Todėl ši afrikinio kiaulių maro paveikta Lenkijos sritis šiuo metu turėtų būti įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo III dalį; |
| --- | --- |

(4)

2019 m. sausio mėn. vienas afrikinio kiaulių maro protrūkis naminių kiaulių populiacijoje nustatytas Lenkijos Geldapės (gołdapski) rajone, esančiame toje srityje, kuri šiuo metu įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo II dalį. Dėl šio afrikinio kiaulių maro protrūkio naminių kiaulių populiacijoje padidėja rizikos lygis, ir į tai reikėtų atsižvelgti tame priede. Todėl ši afrikinio kiaulių maro paveikta Lenkijos sritis šiuo metu turėtų būti įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo III dalį;

| (5) | 2019 m. sausio mėn. vienas afrikinio kiaulių maro atvejis laukinių kiaulių populiacijoje nustatytas Lenkijos Elbingo (elbląski) rajone, esančiame toje srityje, kuri šiuo metu įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo I dalį. Dėl šio afrikinio kiaulių maro atvejo laukinių kiaulių populiacijoje padidėja rizikos lygis, ir į tai reikėtų atsižvelgti tame priede. Todėl ši afrikinio kiaulių maro paveikta Lenkijos sritis šiuo metu turėtų būti įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo II dalį, o ne į I dalį; |
| --- | --- |

(5)

2019 m. sausio mėn. vienas afrikinio kiaulių maro atvejis laukinių kiaulių populiacijoje nustatytas Lenkijos Elbingo (elbląski) rajone, esančiame toje srityje, kuri šiuo metu įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo I dalį. Dėl šio afrikinio kiaulių maro atvejo laukinių kiaulių populiacijoje padidėja rizikos lygis, ir į tai reikėtų atsižvelgti tame priede. Todėl ši afrikinio kiaulių maro paveikta Lenkijos sritis šiuo metu turėtų būti įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo II dalį, o ne į I dalį;

| (6) | 2019 m. vasario mėn. vienas afrikinio kiaulių maro protrūkis naminių kiaulių populiacijoje nustatytas Rumunijos Kovasnos (Covasna) apskrityje, esančioje toje srityje, kuri šiuo metu įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo I dalį. Dėl šio afrikinio kiaulių maro protrūkio naminių kiaulių populiacijoje padidėja rizikos lygis, ir į tai reikėtų atsižvelgti tame priede. Todėl ši afrikinio kiaulių maro paveikta Rumunijos sritis šiuo metu turėtų būti įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo III dalį; |
| --- | --- |

(6)

2019 m. vasario mėn. vienas afrikinio kiaulių maro protrūkis naminių kiaulių populiacijoje nustatytas Rumunijos Kovasnos (Covasna) apskrityje, esančioje toje srityje, kuri šiuo metu įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo I dalį. Dėl šio afrikinio kiaulių maro protrūkio naminių kiaulių populiacijoje padidėja rizikos lygis, ir į tai reikėtų atsižvelgti tame priede. Todėl ši afrikinio kiaulių maro paveikta Rumunijos sritis šiuo metu turėtų būti įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo III dalį;

| (7) | siekiant atsižvelgti į naujausią epizootinę afrikinio kiaulių maro raidą Sąjungoje ir aktyviai kovoti su rizika, susijusia su šios ligos plitimu, turėtų būti nustatytos naujos pakankamo dydžio didelės rizikos zonos Rumunijoje ir Lenkijoje ir jos turėtų būti tinkamai įtrauktos į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo I, II ir III dalių sąrašus. Ypač atsižvelgiant į tai, kad Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo III dalyje išvardytos sritys, kuriose epizootinė padėtis vis dar kinta ir yra labai dinamiška, darant bet kokius pakeitimus, susijusius su toje dalyje išvardytomis sritimis, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui aplinkinėse teritorijose. Todėl Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(7)

siekiant atsižvelgti į naujausią epizootinę afrikinio kiaulių maro raidą Sąjungoje ir aktyviai kovoti su rizika, susijusia su šios ligos plitimu, turėtų būti nustatytos naujos pakankamo dydžio didelės rizikos zonos Rumunijoje ir Lenkijoje ir jos turėtų būti tinkamai įtrauktos į Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo I, II ir III dalių sąrašus. Ypač atsižvelgiant į tai, kad Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedo III dalyje išvardytos sritys, kuriose epizootinė padėtis vis dar kinta ir yra labai dinamiška, darant bet kokius pakeitimus, susijusius su toje dalyje išvardytomis sritimis, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas poveikiui aplinkinėse teritorijose. Todėl Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (8) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2019 m. vasario 11 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 395, 1989 12 30, p. 13.

1

(2)  
  OL L 224, 1990 8 18, p. 29.

2

(3)  
  OL L 18, 2003 1 23, p. 11.

3

(4)  
  2014 m. spalio 9 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/709/ES dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo sprendimas 2014/178/ES (OL L 295, 2014 10 11, p. 63).

4

(5)  
  2019 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/161, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES dėl gyvūnų sveikatos kontrolės priemonių, susijusių su afrikiniu kiaulių maru tam tikrose valstybėse narėse, priedas (OL L 31, 2019 2 1, p. 77).

5

(6)  EFSA Journal 2015;13(7):4163; EFSA Journal 2017;15(3):4732; EFSA Journal 2017;15(11):5068; EFSA Journal 2018;16(11):5494.

6

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo sprendimo 2014/709/ES priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

I DALIS

1.   Belgija

Šios Belgijos sritys:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by:





  the border with France, |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

the border with France,

| Rue Mersinhat, |
| --- |

Rue Mersinhat,

| N818, |
| --- |

N818,

| N83: Le Buisson des Cailles, |
| --- |

N83: Le Buisson des Cailles,

| Rue des Sources, |
| --- |

Rue des Sources,

| Rue Antoine, |
| --- |

Rue Antoine,

| Rue de la Cure, |
| --- |

Rue de la Cure,

| Rue du Breux, |
| --- |

Rue du Breux,

| Rue Blondiau, |
| --- |

Rue Blondiau,

| Nouvelle Chiyue, |
| --- |

Nouvelle Chiyue,

| Rue de Martué, |
| --- |

Rue de Martué,

| Rue du Chêne, |
| --- |

Rue du Chêne,

| Rue des Aubépines, |
| --- |

Rue des Aubépines,

| N85: Rue des Iles, |
| --- |

N85: Rue des Iles,

| N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois, |
| --- |

N894: Rue de Chiny, Rue de la Fontenelle, Rue du Millénaire, Rue de la Goulette, Pont saint Nicolas, Rue des Combattants, Rue du Pré au bois,

| N801: Rue Notre-Dame, |
| --- |

N801: Rue Notre-Dame,

| N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie, |
| --- |

N894: Rue des Combattants, Rue des Tilleuls, Naleumont, Rue de Rindchay, Rue de la Distillerie,

| N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- |

N40: Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| Rue du Tombois, |
| --- |

Rue du Tombois,

| Rue Du Pierroy, |
| --- |

Rue Du Pierroy,

| Rue Saint-Orban, |
| --- |

Rue Saint-Orban,

| Rue Saint-Aubain, |
| --- |

Rue Saint-Aubain,

| Rue des Cottages, |
| --- |

Rue des Cottages,

| Rue de Relune, |
| --- |

Rue de Relune,

| Rue de Rulune, |
| --- |

Rue de Rulune,

| Route de l'Ermitage, |
| --- |

Route de l'Ermitage,

| N87: Route de Habay, |
| --- |

N87: Route de Habay,

| Chemin des Ecoliers, |
| --- |

Chemin des Ecoliers,

| Le Routy, |
| --- |

Le Routy,

| Rue Burgknapp, |
| --- |

Rue Burgknapp,

| Rue de la Halte, |
| --- |

Rue de la Halte,

| Rue du Centre, |
| --- |

Rue du Centre,

| Rue de l'Eglise, |
| --- |

Rue de l'Eglise,

| Rue du Marquisat, |
| --- |

Rue du Marquisat,

| Rue de la Carrière, |
| --- |

Rue de la Carrière,

| Rue de la Lorraine, |
| --- |

Rue de la Lorraine,

| Rue du Beynert, |
| --- |

Rue du Beynert,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| Rue du Tram, |
| --- |

Rue du Tram,

| Millewée, |
| --- |

Millewée,

| N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- |

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| the border with the Grand Duchy of Luxembourg, |
| --- |

the border with the Grand Duchy of Luxembourg,

| the border with France, |
| --- |

the border with France,

| La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la N871 au niveau de Rouvroy,

| La N871 jusque son intersection avec la N88, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N88,

| La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N81 au niveau d'Aubange,

| La N81 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la E25-E411,

| La E25-E411 jusque son intersection avec la N897, |
| --- |

La E25-E411 jusque son intersection avec la N897,

| La N897 jusque son intersection avec la N879, |
| --- |

La N897 jusque son intersection avec la N879,

| La N879 jusque son intersection avec la N891, |
| --- |

La N879 jusque son intersection avec la N891,

| La N891 jusque son intersection avec la N83, |
| --- |

La N891 jusque son intersection avec la N83,

| La N83 jusque son intersection avec la N85, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N85,

| La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| the border with France. |
| --- |

the border with France.

2.   Bulgarija

Šios Bulgarijos sritys:

| in Silistra region:





  whole municipality of Glavinitza, |
| --- |

in Silistra region:

whole municipality of Glavinitza,

| whole municipality of Tutrakan, |
| --- |

whole municipality of Tutrakan,

| whole municipality of Dulovo, |
| --- |

whole municipality of Dulovo,

| within municipality of Sitovo:





  Bosna, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Bosna,

| Garvan, |
| --- |

Garvan,

| Irnik, |
| --- |

Irnik,

| Iskra, |
| --- |

Iskra,

| Nova Popina, |
| --- |

Nova Popina,

| Polyana, |
| --- |

Polyana,

| Popina, |
| --- |

Popina,

| Sitovo, |
| --- |

Sitovo,

| Yastrebna, |
| --- |

Yastrebna,

| in Dobrich region:





  whole municipality of Baltchik, |
| --- |

in Dobrich region:

whole municipality of Baltchik,

| whole municipality of General Toshevo, |
| --- |

whole municipality of General Toshevo,

| whole municipality of Dobrich, |
| --- |

whole municipality of Dobrich,

| whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka), |
| --- |

whole municipality of Dobrich-selska (Dobrichka),

| within municipality of Krushari:





  Severnyak, |
| --- |

within municipality of Krushari:

Severnyak,

| Abrit, |
| --- |

Abrit,

| Dobrin, |
| --- |

Dobrin,

| Alexandria, |
| --- |

Alexandria,

| Polkovnik Dyakovo, |
| --- |

Polkovnik Dyakovo,

| Poruchik Kardzhievo, |
| --- |

Poruchik Kardzhievo,

| Zagortzi, |
| --- |

Zagortzi,

| Zementsi, |
| --- |

Zementsi,

| Koriten, |
| --- |

Koriten,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Bistretz, |
| --- |

Bistretz,

| Efreytor Bakalovo, |
| --- |

Efreytor Bakalovo,

| Telerig, |
| --- |

Telerig,

| Lozenetz, |
| --- |

Lozenetz,

| Krushari, |
| --- |

Krushari,

| Severnyak, |
| --- |

Severnyak,

| Severtsi, |
| --- |

Severtsi,

| within municipality of Kavarna:





  Krupen, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Krupen,

| Belgun, |
| --- |

Belgun,

| Bilo, |
| --- |

Bilo,

| Septemvriytsi, |
| --- |

Septemvriytsi,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi, |
| --- |

whole municipality of Tervel, except Brestnitsa and Kolartzi,

| in Ruse region:





  within municipality of Slivo pole:





  Babovo, |
| --- |

in Ruse region:

within municipality of Slivo pole:

Babovo,

| Brashlen, |
| --- |

Brashlen,

| Golyamo vranovo, |
| --- |

Golyamo vranovo,

| Malko vranovo, |
| --- |

Malko vranovo,

| Ryahovo, |
| --- |

Ryahovo,

| Slivo pole, |
| --- |

Slivo pole,

| Borisovo, |
| --- |

Borisovo,

| within municipality of Ruse:





  Sandrovo, |
| --- |

within municipality of Ruse:

Sandrovo,

| Prosena, |
| --- |

Prosena,

| Nikolovo, |
| --- |

Nikolovo,

| Marten, |
| --- |

Marten,

| Dolno Ablanovo, |
| --- |

Dolno Ablanovo,

| Ruse, |
| --- |

Ruse,

| Chervena voda, |
| --- |

Chervena voda,

| Basarbovo, |
| --- |

Basarbovo,

| within municipality of Ivanovo:





  Krasen, |
| --- |

within municipality of Ivanovo:

Krasen,

| Bozhichen, |
| --- |

Bozhichen,

| Pirgovo, |
| --- |

Pirgovo,

| Mechka, |
| --- |

Mechka,

| Trastenik, |
| --- |

Trastenik,

| within municipality of Borovo:





  Batin, |
| --- |

within municipality of Borovo:

Batin,

| Gorno Ablanovo, |
| --- |

Gorno Ablanovo,

| Ekzarh Yosif, |
| --- |

Ekzarh Yosif,

| Obretenik, |
| --- |

Obretenik,

| Batin, |
| --- |

Batin,

| within municipality of Tsenovo:





  Krivina, |
| --- |

within municipality of Tsenovo:

Krivina,

| Belyanovo, |
| --- |

Belyanovo,

| Novgrad, |
| --- |

Novgrad,

| Dzhulyunitza, |
| --- |

Dzhulyunitza,

| Beltzov, |
| --- |

Beltzov,

| Tsenovo, |
| --- |

Tsenovo,

| Piperkovo, |
| --- |

Piperkovo,

| Karamanovo, |
| --- |

Karamanovo,

| in Veliko Tarnovo region:





  within municipality of Svishtov:





  Sovata, |
| --- |

in Veliko Tarnovo region:

within municipality of Svishtov:

Sovata,

| Vardim, |
| --- |

Vardim,

| Svishtov, |
| --- |

Svishtov,

| Tzarevets, |
| --- |

Tzarevets,

| Bulgarsko Slivovo, |
| --- |

Bulgarsko Slivovo,

| Oresh, |
| --- |

Oresh,

| in Pleven region:





  within municipality of Belene:





  Dekov, |
| --- |

in Pleven region:

within municipality of Belene:

Dekov,

| Belene, |
| --- |

Belene,

| Kulina voda, |
| --- |

Kulina voda,

| Byala voda, |
| --- |

Byala voda,

| within municipality of Nikopol:





  Lozitza, |
| --- |

within municipality of Nikopol:

Lozitza,

| Dragash voyvoda, |
| --- |

Dragash voyvoda,

| Lyubenovo, |
| --- |

Lyubenovo,

| Nikopol, |
| --- |

Nikopol,

| Debovo, |
| --- |

Debovo,

| Evlogievo, |
| --- |

Evlogievo,

| Muselievo, |
| --- |

Muselievo,

| Zhernov, |
| --- |

Zhernov,

| Cherkovitza, |
| --- |

Cherkovitza,

| within municipality of Gulyantzi:





  Somovit, |
| --- |

within municipality of Gulyantzi:

Somovit,

| Dolni vit, |
| --- |

Dolni vit,

| Milkovitsa, |
| --- |

Milkovitsa,

| Shiyakovo, |
| --- |

Shiyakovo,

| Lenkovo, |
| --- |

Lenkovo,

| Kreta, |
| --- |

Kreta,

| Gulyantzi, |
| --- |

Gulyantzi,

| Brest, |
| --- |

Brest,

| Dabovan, |
| --- |

Dabovan,

| Zagrazhdan, |
| --- |

Zagrazhdan,

| Gigen, |
| --- |

Gigen,

| Iskar, |
| --- |

Iskar,

| within municipality of Dolna Mitropoliya:





  Komarevo, |
| --- |

within municipality of Dolna Mitropoliya:

Komarevo,

| Baykal, |
| --- |

Baykal,

| Slavovitsa, |
| --- |

Slavovitsa,

| Bregare, |
| --- |

Bregare,

| Orehovitsa, |
| --- |

Orehovitsa,

| Krushovene, |
| --- |

Krushovene,

| Stavertzi, |
| --- |

Stavertzi,

| Gostilya, |
| --- |

Gostilya,

| in Vratza region:





  within municipality of Oryahovo:





  Dolni vadin, |
| --- |

in Vratza region:

within municipality of Oryahovo:

Dolni vadin,

| Gorni vadin, |
| --- |

Gorni vadin,

| Ostrov, |
| --- |

Ostrov,

| Galovo, |
| --- |

Galovo,

| Leskovets, |
| --- |

Leskovets,

| Selanovtsi, |
| --- |

Selanovtsi,

| Oryahovo, |
| --- |

Oryahovo,

| within municipality of Miziya:





  Saraevo, |
| --- |

within municipality of Miziya:

Saraevo,

| Miziya, |
| --- |

Miziya,

| Voyvodovo, |
| --- |

Voyvodovo,

| Sofronievo, |
| --- |

Sofronievo,

| within municipality of Kozloduy:





  Harlets, |
| --- |

within municipality of Kozloduy:

Harlets,

| Glozhene, |
| --- |

Glozhene,

| Butan, |
| --- |

Butan,

| Kozloduy, |
| --- |

Kozloduy,

| in Montana region:





  within municipality of Valtchedram:





  Dolni Tzibar, |
| --- |

in Montana region:

within municipality of Valtchedram:

Dolni Tzibar,

| Gorni Tzibar, |
| --- |

Gorni Tzibar,

| Ignatovo, |
| --- |

Ignatovo,

| Zlatiya, |
| --- |

Zlatiya,

| Razgrad, |
| --- |

Razgrad,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Valtchedram, |
| --- |

Valtchedram,

| Mokresh, |
| --- |

Mokresh,

| within municipality Lom:





  Kovatchitza, |
| --- |

within municipality Lom:

Kovatchitza,

| Stanevo, |
| --- |

Stanevo,

| Lom, |
| --- |

Lom,

| Zemphyr, |
| --- |

Zemphyr,

| Dolno Linevo, |
| --- |

Dolno Linevo,

| Traykovo, |
| --- |

Traykovo,

| Staliyska mahala, |
| --- |

Staliyska mahala,

| Orsoya, |
| --- |

Orsoya,

| Slivata, |
| --- |

Slivata,

| Dobri dol, |
| --- |

Dobri dol,

| within municipality of Brusartsi:





  Vasilyiovtzi, |
| --- |

within municipality of Brusartsi:

Vasilyiovtzi,

| Dondukovo, |
| --- |

Dondukovo,

| in Vidin region:





  within municipality of Ruzhintsi:





  Dinkovo, |
| --- |

in Vidin region:

within municipality of Ruzhintsi:

Dinkovo,

| Topolovets, |
| --- |

Topolovets,

| Drenovets, |
| --- |

Drenovets,

| within municipality of Dimovo:





  Artchar, |
| --- |

within municipality of Dimovo:

Artchar,

| Septemvriytzi, |
| --- |

Septemvriytzi,

| Yarlovitza, |
| --- |

Yarlovitza,

| Vodnyantzi, |
| --- |

Vodnyantzi,

| Shipot, |
| --- |

Shipot,

| Izvor, |
| --- |

Izvor,

| Mali Drenovetz, |
| --- |

Mali Drenovetz,

| Lagoshevtzi, |
| --- |

Lagoshevtzi,

| Darzhanitza, |
| --- |

Darzhanitza,

| within municipality of Vidin:





  Vartop, |
| --- |

within municipality of Vidin:

Vartop,

| Botevo, |
| --- |

Botevo,

| Gaytantsi, |
| --- |

Gaytantsi,

| Tzar Simeonovo, |
| --- |

Tzar Simeonovo,

| Ivanovtsi, |
| --- |

Ivanovtsi,

| Zheglitza, |
| --- |

Zheglitza,

| Sinagovtsi, |
| --- |

Sinagovtsi,

| Dunavtsi, |
| --- |

Dunavtsi,

| Bukovets, |
| --- |

Bukovets,

| Bela Rada, |
| --- |

Bela Rada,

| Slana bara, |
| --- |

Slana bara,

| Novoseltsi, |
| --- |

Novoseltsi,

| Ruptzi, |
| --- |

Ruptzi,

| Akatsievo, |
| --- |

Akatsievo,

| Vidin, |
| --- |

Vidin,

| Inovo, |
| --- |

Inovo,

| Kapitanovtsi, |
| --- |

Kapitanovtsi,

| Pokrayna, |
| --- |

Pokrayna,

| Antimovo, |
| --- |

Antimovo,

| Kutovo, |
| --- |

Kutovo,

| Slanotran, |
| --- |

Slanotran,

| Koshava, |
| --- |

Koshava,

| Gomotartsi. |
| --- |

Gomotartsi.

3.   Čekija

Šios Čekijos sritys:

| — | okres Uherské Hradiště, |
| --- | --- |

—

okres Uherské Hradiště,

| — | okres Kroměříž, |
| --- | --- |

—

okres Kroměříž,

| — | okres Vsetín, |
| --- | --- |

—

okres Vsetín,

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bělov, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bělov,

| — | Biskupice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Biskupice u Luhačovic,

| — | Bohuslavice nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Bohuslavice nad Vláří,

| — | Brumov, |
| --- | --- |

—

Brumov,

| — | Bylnice, |
| --- | --- |

—

Bylnice,

| — | Divnice, |
| --- | --- |

—

Divnice,

| — | Dobrkovice, |
| --- | --- |

—

Dobrkovice,

| — | Dolní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Dolní Lhota u Luhačovic,

| — | Drnovice u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Drnovice u Valašských Klobouk,

| — | Halenkovice, |
| --- | --- |

—

Halenkovice,

| — | Haluzice, |
| --- | --- |

—

Haluzice,

| — | Hrádek na Vlárské dráze, |
| --- | --- |

—

Hrádek na Vlárské dráze,

| — | Hřivínův Újezd, |
| --- | --- |

—

Hřivínův Újezd,

| — | Jestřabí nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Jestřabí nad Vláří,

| — | Kaňovice u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Kaňovice u Luhačovic,

| — | Kelníky, |
| --- | --- |

—

Kelníky,

| — | Kladná-Žilín, |
| --- | --- |

—

Kladná-Žilín,

| — | Kochavec, |
| --- | --- |

—

Kochavec,

| — | Komárov u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Komárov u Napajedel,

| — | Křekov, |
| --- | --- |

—

Křekov,

| — | Lipina, |
| --- | --- |

—

Lipina,

| — | Lipová u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Lipová u Slavičína,

| — | Ludkovice, |
| --- | --- |

—

Ludkovice,

| — | Luhačovice, |
| --- | --- |

—

Luhačovice,

| — | Machová, |
| --- | --- |

—

Machová,

| — | Mirošov u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Mirošov u Valašských Klobouk,

| — | Mysločovice, |
| --- | --- |

—

Mysločovice,

| — | Napajedla, |
| --- | --- |

—

Napajedla,

| — | Návojná, |
| --- | --- |

—

Návojná,

| — | Nedašov, |
| --- | --- |

—

Nedašov,

| — | Nedašova Lhota, |
| --- | --- |

—

Nedašova Lhota,

| — | Nevšová, |
| --- | --- |

—

Nevšová,

| — | Otrokovice, |
| --- | --- |

—

Otrokovice,

| — | Petrůvka u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Petrůvka u Slavičína,

| — | Pohořelice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Pohořelice u Napajedel,

| — | Polichno, |
| --- | --- |

—

Polichno,

| — | Popov nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Popov nad Vláří,

| — | Poteč, |
| --- | --- |

—

Poteč,

| — | Pozlovice, |
| --- | --- |

—

Pozlovice,

| — | Rokytnice u Slavičína, |
| --- | --- |

—

Rokytnice u Slavičína,

| — | Rudimov, |
| --- | --- |

—

Rudimov,

| — | Řetechov, |
| --- | --- |

—

Řetechov,

| — | Sazovice, |
| --- | --- |

—

Sazovice,

| — | Sidonie, |
| --- | --- |

—

Sidonie,

| — | Slavičín, |
| --- | --- |

—

Slavičín,

| — | Smolina, |
| --- | --- |

—

Smolina,

| — | Spytihněv, |
| --- | --- |

—

Spytihněv,

| — | Svatý Štěpán, |
| --- | --- |

—

Svatý Štěpán,

| — | Šanov, |
| --- | --- |

—

Šanov,

| — | Šarovy, |
| --- | --- |

—

Šarovy,

| — | Štítná nad Vláří, |
| --- | --- |

—

Štítná nad Vláří,

| — | Tichov, |
| --- | --- |

—

Tichov,

| — | Tlumačov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Tlumačov na Moravě,

| — | Valašské Klobouky, |
| --- | --- |

—

Valašské Klobouky,

| — | Velký Ořechov, |
| --- | --- |

—

Velký Ořechov,

| — | Vlachova Lhota, |
| --- | --- |

—

Vlachova Lhota,

| — | Vlachovice, |
| --- | --- |

—

Vlachovice,

| — | Vrbětice, |
| --- | --- |

—

Vrbětice,

| — | Žlutava. |
| --- | --- |

—

Žlutava.

4.   Estija

Šios Estijos sritys:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

5.   Vengrija

Šios Vengrijos sritys:

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 651100, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652200, 652300, 652400, 652500, 652601, 652602, 652603, 652700, 652800, 652900, 653000, 653100, 653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658403, 659220, 659300, 659400, 659500, és 659602 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900750, 900850, 900860, 900930, 900950, 901050, 901150, 901250, 901260, 901270, 901350, 901450, 901551, 901560, 901570, 901580, 901590, 901650, 901660, 901750, 901950, 902050, 902150, 902250, 902350, 902450, 902850, 902860, 902950, 902960, 903050, 903150, 903250, 903350, 903360, 903370, 903450, 903550, 904450, 904460, 904550, 904650, 904750, 904760, 905450 és 905550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 703350, 703360, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705250, 705350, és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750250, 750260, 750350, 750450, 750460, 750550, 750650, 750750, 750850, 750950, 751150, 752150 és 755550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550710, 550810, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553250, 553260, 553350, 553650, 553750, 553850, 553910 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572250, 572350, 572550, 572850, 572950, 573360, 573450, 580050 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850650, 850850, 851851, 851852, 851950, 852350, 852450, 852550, 852750, 853560, 853650, 853751, 853850, 853950, 853960, 854050, 854150, 854250, 854350, 855250, 855350, 855450, 855460, 855550, 855650, 855660, 855750, 855850, 855950, 855960, 856012, 856050, 856150, 856260, 857050, 857150, 857350 és 857450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Latvija

Šios Latvijos sritys:

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Kazdangas pagasts un Aizputes pilsēta,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Dunalkas un Tadaiķu pagasts,

| — | Kuldīgas novada Gudenieku pagasts, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Gudenieku pagasts,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novada Bārtas un Gaviezes pagasts,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

7.   Lietuva

Šios Lietuvos sritys:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kelmės apylinkių, Kražių, Kukečių, Liolių, Pakražančio seniūnijos, Tytyvėnų seniūnijos dalis į vakarus ir šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. 157 ir į vakarus nuo kelio Nr. 2105, ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Sedos, Šerkšnėnų ir Židikų seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Girkalnio ir Kalnūjų seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr A1, Nemakščių, Paliepių, Raseinių, Raseinių miesto ir Viduklės seniūnijos,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė: Barstyčių ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Juknaičių, Kintų, Šilutės ir Usėnų seniūnijos,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Lauksargių, Skaudvilės, Tauragės, Mažonų, Tauragės miesto ir Žygaičių seniūnijos.

8.   Lenkija

Šios Lenkijos sritys:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Ruciane – Nida i część gminy Pisz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 oraz miasto Pisz w powiecie piskim,

| gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gmina Miłki, część gminy Ryn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn, część gminy wiejskiej Giżycko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na południe od granicy miasta Giżycko w powiecie giżyckim,

| gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim, |
| --- |

gminy Mikołajki, Piecki, część gminy Sorkwity położona na południe od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim,

| gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej, |
| --- |

gminy Gronowo Elbląskie, Markusy, Rychliki, część gminy Elbląg położona na wschód i na południe od granicy powiatu miejskiego Elbląg i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg i część gminy Tolkmicko niewymieniona w części II załącznika w powiecie elbląskim oraz strefa wód przybrzeżnych Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej,

| gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jeziorany, Jonkowo i Świątki w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Biskupiec, Dobre Miasto, Dywity, Jeziorany, Jonkowo i Świątki w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Miłakowo, Małdyty, Miłomłyn i Morąg w powiecie ostródzkim,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Rudka, Wyszki, część gminy Brańsk położona na północ od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk i miasto Brańsk w powiecie bielskim,

| gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gmina Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gmina Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gmina Poświętne w powiecie białostockim,

| gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Kołaki Kościelne, Rutki, Szumowo, część gminy Zambrów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 i miasto Zambrów w powiecie zambrowskim,

| gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim; |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród i Zbójna w powiecie łomżyńskim;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Ceranów, Kosów Lacki, Sabnie, Sterdyń, część gminy Bielany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków, Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek, Wierzbno i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Rzekuń, Troszyn, Lelis, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim, |
| --- |

gminy Karniewo, Maków Mazowiecki, Rzewnie i Szelków w powiecie makowskim,

| gmina Krasne w powiecie przasnyskim, |
| --- |

gmina Krasne w powiecie przasnyskim,

| gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Mała Wieś i Wyszogród w powiecie płockim,

| gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim, |
| --- |

gminy Ciechanów z miastem Ciechanów, Glinojeck, Gołymin – Ośrodek, Ojrzeń, Opinogóra Górna i Sońsk w powiecie ciechanowskim,

| gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Płońsk z miastem Płońsk, Sochocin i Załuski w powiecie płońskim,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Klembów, Poświętne, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów, część gminy Cegłów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy i część gminy Mińsk Mazowiecki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy w powiecie mińskim,

| gmina Żelechów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gmina Żelechów w powiecie garwolińskim,

| gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Baranów i Jaktorów w powiecie grodziskim,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Belsk Duży, Błędów, Goszczyn i Mogielnica w powiecie grójeckim,

| gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Stara Błotnica, Wyśmierzyce i część gminy Stromiec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Jedlińsk, Jastrzębia i Pionki z miastem Pionki w powiecie radomskim,

| gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Iłów, Nowa Sucha, Rybno, Teresin, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| gmina Policzna w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Policzna w powiecie zwoleńskim,

| gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim; |
| --- |

gmina Solec nad Wisłą w powiecie lipskim;

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Jabłonna, Krzczonów, Jastków, Konopnica, Głusk, Strzyżewice i Wojciechów w powiecie lubelskim,

| gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Miączyn, Nielisz, Sitno, Stary Zamość, Komarów-Osada i część gminy wiejskiej Zamość położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Jeziorzany i Kock w powiecie lubartowskim,

| gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów i Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Nowodwór, Ryki, Ułęż i miasto Dęblin w powiecie ryckim,

| gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, i część gminy wiejskiej Puławy położona na zachód od rzeki Wisły w powiecie puławskim,

| gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Chodel, Karczmiska, Łaziska, Opole Lubelskie, Poniatowa i Wilków w powiecie opolskim,

| gmina Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim; |
| --- |

gmina Rybczewice, miasto Świdnik i część gminy Piaski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim;

| gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Gorzków, Rudnik i Żółkiewka w powiecie krasnostawskim,

| gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Ulhówek i część gminy Łaszczów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Łukowa i Obsza w powiecie biłgorajskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Kraśnik z miastem Kraśnik, Szastarka, Trzydnik Duży, Urzędów, Wilkołaz i Zakrzówek w powiecie kraśnickim,

| gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim; |
| --- |

gminy Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Horyniec-Zdrój, Narol, Stary Dzików, Wielkie Oczy i część gminy Oleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na zachód od tej drogi w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki i Wiązownica w powiecie jarosławskim,

| gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Pysznica, Zaleszany i miasto Stalowa Wola w powiecie stalowowolskim,

| gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim; |
| --- |

gmina Gorzyce w powiecie tarnobrzeskim;

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Tarłów i Ożarów w powiecie opatowskim,

| gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim. |
| --- |

gminy Dwikozy, Zawichost i miasto Sandomierz w powiecie sandomierskim.

9.   Rumunija

Šios Rumunijos sritys:

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III, |
| --- | --- |

—

Restul județului Argeș care nu a fost inclus în partea III,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Garla Mare, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Mehedinți care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Garla Mare,

| — | Hinova, |
| --- | --- |

—

Hinova,

| — | Burila Mare, |
| --- | --- |

—

Burila Mare,

| — | Gruia, |
| --- | --- |

—

Gruia,

| — | Pristol, |
| --- | --- |

—

Pristol,

| — | Dubova, |
| --- | --- |

—

Dubova,

| — | Municipiul Drobeta Turnu Severin, |
| --- | --- |

—

Municipiul Drobeta Turnu Severin,

| — | Eselnița, |
| --- | --- |

—

Eselnița,

| — | Salcia, |
| --- | --- |

—

Salcia,

| — | Devesel, |
| --- | --- |

—

Devesel,

| — | Svinița, |
| --- | --- |

—

Svinița,

| — | Gogoșu, |
| --- | --- |

—

Gogoșu,

| — | Simian, |
| --- | --- |

—

Simian,

| — | Orșova, |
| --- | --- |

—

Orșova,

| — | Obârșia Closani, |
| --- | --- |

—

Obârșia Closani,

| — | Baia de Aramă, |
| --- | --- |

—

Baia de Aramă,

| — | Bala, |
| --- | --- |

—

Bala,

| — | Florești, |
| --- | --- |

—

Florești,

| — | Broșteni, |
| --- | --- |

—

Broșteni,

| — | Corcova, |
| --- | --- |

—

Corcova,

| — | Isverna, |
| --- | --- |

—

Isverna,

| — | Balta, |
| --- | --- |

—

Balta,

| — | Podeni, |
| --- | --- |

—

Podeni,

| — | Cireșu, |
| --- | --- |

—

Cireșu,

| — | Ilovița, |
| --- | --- |

—

Ilovița,

| — | Ponoarele, |
| --- | --- |

—

Ponoarele,

| — | Ilovăț, |
| --- | --- |

—

Ilovăț,

| — | Patulele, |
| --- | --- |

—

Patulele,

| — | Jiana, |
| --- | --- |

—

Jiana,

| — | Iyvoru Bârzii, |
| --- | --- |

—

Iyvoru Bârzii,

| — | Malovat, |
| --- | --- |

—

Malovat,

| — | Bălvănești, |
| --- | --- |

—

Bălvănești,

| — | Breznița Ocol, |
| --- | --- |

—

Breznița Ocol,

| — | Godeanu, |
| --- | --- |

—

Godeanu,

| — | Padina Mare, |
| --- | --- |

—

Padina Mare,

| — | Corlățel, |
| --- | --- |

—

Corlățel,

| — | Vânju Mare, |
| --- | --- |

—

Vânju Mare,

| — | Vânjuleț, |
| --- | --- |

—

Vânjuleț,

| — | Obârșia de Câmp, |
| --- | --- |

—

Obârșia de Câmp,

| — | Vânători, |
| --- | --- |

—

Vânători,

| — | Vladaia, |
| --- | --- |

—

Vladaia,

| — | Punghina, |
| --- | --- |

—

Punghina,

| — | Cujmir, |
| --- | --- |

—

Cujmir,

| — | Oprișor, |
| --- | --- |

—

Oprișor,

| — | Dârvari, |
| --- | --- |

—

Dârvari,

| — | Căzănești, |
| --- | --- |

—

Căzănești,

| — | Husnicioara, |
| --- | --- |

—

Husnicioara,

| — | Poroina Mare, |
| --- | --- |

—

Poroina Mare,

| — | Prunișor, |
| --- | --- |

—

Prunișor,

| — | Tămna, |
| --- | --- |

—

Tămna,

| — | Livezile, |
| --- | --- |

—

Livezile,

| — | Rogova, |
| --- | --- |

—

Rogova,

| — | Voloiac, |
| --- | --- |

—

Voloiac,

| — | Sisești, |
| --- | --- |

—

Sisești,

| — | Sovarna, |
| --- | --- |

—

Sovarna,

| — | Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Bălăcița,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Suceava, |
| --- | --- |

—

Județul Suceava,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin. |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin.

II DALIS

1.   Belgija

Šios Belgijos sritys:

| in Luxembourg province:





  the area is delimited clockwise by:





  The border with France, |
| --- |

in Luxembourg province:

the area is delimited clockwise by:

The border with France,

| La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville, |
| --- |

La N85 jusque son intersection avec la N83 au niveau de Florenville,

| La N83 jusque son intersection avec la N891, |
| --- |

La N83 jusque son intersection avec la N891,

| La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan, |
| --- |

La N891 jusque son intersection avec la N879 au niveau de Marbehan,

| La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan, |
| --- |

La N879 jusque son intersection avec la N897 au niveau de Marbehan,

| La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411, |
| --- |

La N897 jusque son intersection avec la E25 - E411,

| La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- |

La E25 - E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d'Aubange,

| La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange, |
| --- |

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d'Aubange,

| La N88 jusque son intersection avec la N871, |
| --- |

La N88 jusque son intersection avec la N871,

| La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy, |
| --- |

La N871 jusque son intersection avec la N87 au niveau de Rouvroy,

| La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France, |
| --- |

La N87 jusque son intersection avec la frontière avec la France,

| The border with France. |
| --- |

The border with France.

2.   Bulgarija

Šios Bulgarijos sritys:

| in Silistra region:





  within municipality of Kaynardzha:





  Voynovo, |
| --- |

in Silistra region:

within municipality of Kaynardzha:

Voynovo,

| Kaynardzha, |
| --- |

Kaynardzha,

| Kranovo, |
| --- |

Kranovo,

| Zarnik, |
| --- |

Zarnik,

| Dobrudzhanka, |
| --- |

Dobrudzhanka,

| Golesh, |
| --- |

Golesh,

| Svetoslav, |
| --- |

Svetoslav,

| Polkovnik Cholakovo, |
| --- |

Polkovnik Cholakovo,

| Kamentzi, |
| --- |

Kamentzi,

| Gospodinovo, |
| --- |

Gospodinovo,

| Davidovo, |
| --- |

Davidovo,

| Sredishte, |
| --- |

Sredishte,

| Strelkovo, |
| --- |

Strelkovo,

| Poprusanovo, |
| --- |

Poprusanovo,

| Posev, |
| --- |

Posev,

| within municipality of Alfatar:





  Alfatar, |
| --- |

within municipality of Alfatar:

Alfatar,

| Alekovo, |
| --- |

Alekovo,

| Bistra, |
| --- |

Bistra,

| Kutlovitza, |
| --- |

Kutlovitza,

| Tzar Asen, |
| --- |

Tzar Asen,

| Chukovetz, |
| --- |

Chukovetz,

| Vasil Levski, |
| --- |

Vasil Levski,

| within municipality of Silistra:





  Glavan, |
| --- |

within municipality of Silistra:

Glavan,

| Silistra, |
| --- |

Silistra,

| Aydemir, |
| --- |

Aydemir,

| Babuk, |
| --- |

Babuk,

| Popkralevo, |
| --- |

Popkralevo,

| Bogorovo, |
| --- |

Bogorovo,

| Bradvari, |
| --- |

Bradvari,

| Sratzimir, |
| --- |

Sratzimir,

| Bulgarka, |
| --- |

Bulgarka,

| Tsenovich, |
| --- |

Tsenovich,

| Sarpovo, |
| --- |

Sarpovo,

| Srebarna, |
| --- |

Srebarna,

| Smiletz, |
| --- |

Smiletz,

| Profesor Ishirkovo, |
| --- |

Profesor Ishirkovo,

| Polkovnik Lambrinovo, |
| --- |

Polkovnik Lambrinovo,

| Kalipetrovo, |
| --- |

Kalipetrovo,

| Kazimir, |
| --- |

Kazimir,

| Yordanovo, |
| --- |

Yordanovo,

| within municipality of Sitovo:





  Dobrotitza, |
| --- |

within municipality of Sitovo:

Dobrotitza,

| Lyuben, |
| --- |

Lyuben,

| Slatina, |
| --- |

Slatina,

| in Dobrich region:





  within municipality of Krushari:





  Kapitan Dimitrovo, |
| --- |

in Dobrich region:

within municipality of Krushari:

Kapitan Dimitrovo,

| Ognyanovo, |
| --- |

Ognyanovo,

| Zimnitza, |
| --- |

Zimnitza,

| Gaber, |
| --- |

Gaber,

| within municipality of Tervel:





  Brestnitza, |
| --- |

within municipality of Tervel:

Brestnitza,

| Kolartzi, |
| --- |

Kolartzi,

| within municipality Shabla:





  Shabla, |
| --- |

within municipality Shabla:

Shabla,

| Tyulenovo, |
| --- |

Tyulenovo,

| Bozhanovo, |
| --- |

Bozhanovo,

| Gorun, |
| --- |

Gorun,

| Gorichane, |
| --- |

Gorichane,

| Prolez, |
| --- |

Prolez,

| Ezeretz, |
| --- |

Ezeretz,

| Zahari Stoyanovo, |
| --- |

Zahari Stoyanovo,

| Vaklino, |
| --- |

Vaklino,

| Granichar, |
| --- |

Granichar,

| Durankulak, |
| --- |

Durankulak,

| Krapetz, |
| --- |

Krapetz,

| Smin, |
| --- |

Smin,

| Staevtsi, |
| --- |

Staevtsi,

| Tvarditsa, |
| --- |

Tvarditsa,

| Chernomortzi, |
| --- |

Chernomortzi,

| within municipality of Kavarna:





  Balgarevo, |
| --- |

within municipality of Kavarna:

Balgarevo,

| Bozhurets, |
| --- |

Bozhurets,

| Vranino, |
| --- |

Vranino,

| Vidno, |
| --- |

Vidno,

| Irechek, |
| --- |

Irechek,

| Kavarna, |
| --- |

Kavarna,

| Kamen briag, |
| --- |

Kamen briag,

| Mogilishte, |
| --- |

Mogilishte,

| Neykovo, |
| --- |

Neykovo,

| Poruchik Chunchevo, |
| --- |

Poruchik Chunchevo,

| Rakovski, |
| --- |

Rakovski,

| Sveti Nikola, |
| --- |

Sveti Nikola,

| Seltse, |
| --- |

Seltse,

| Topola, |
| --- |

Topola,

| Travnik, |
| --- |

Travnik,

| Hadzhi Dimitar, |
| --- |

Hadzhi Dimitar,

| Chelopechene. |
| --- |

Chelopechene.

3.   Čekija

Šios Čekijos sritys:

| — | katastrální území obcí v okrese Zlín:






  — | Bohuslavice u Zlína, |
| --- | --- | --- |

—

katastrální území obcí v okrese Zlín:

—

Bohuslavice u Zlína,

| — | Bratřejov u Vizovic, |
| --- | --- |

—

Bratřejov u Vizovic,

| — | Březnice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březnice u Zlína,

| — | Březová u Zlína, |
| --- | --- |

—

Březová u Zlína,

| — | Březůvky, |
| --- | --- |

—

Březůvky,

| — | Dešná u Zlína, |
| --- | --- |

—

Dešná u Zlína,

| — | Dolní Ves, |
| --- | --- |

—

Dolní Ves,

| — | Doubravy, |
| --- | --- |

—

Doubravy,

| — | Držková, |
| --- | --- |

—

Držková,

| — | Fryšták, |
| --- | --- |

—

Fryšták,

| — | Horní Lhota u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Horní Lhota u Luhačovic,

| — | Horní Ves u Fryštáku, |
| --- | --- |

—

Horní Ves u Fryštáku,

| — | Hostišová, |
| --- | --- |

—

Hostišová,

| — | Hrobice na Moravě, |
| --- | --- |

—

Hrobice na Moravě,

| — | Hvozdná, |
| --- | --- |

—

Hvozdná,

| — | Chrastěšov, |
| --- | --- |

—

Chrastěšov,

| — | Jaroslavice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Jaroslavice u Zlína,

| — | Jasenná na Moravě, |
| --- | --- |

—

Jasenná na Moravě,

| — | Karlovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Karlovice u Zlína,

| — | Kašava, |
| --- | --- |

—

Kašava,

| — | Klečůvka, |
| --- | --- |

—

Klečůvka,

| — | Kostelec u Zlína, |
| --- | --- |

—

Kostelec u Zlína,

| — | Kudlov, |
| --- | --- |

—

Kudlov,

| — | Kvítkovice u Otrokovic, |
| --- | --- |

—

Kvítkovice u Otrokovic,

| — | Lhota u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhota u Zlína,

| — | Lhotka u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lhotka u Zlína,

| — | Lhotsko, |
| --- | --- |

—

Lhotsko,

| — | Lípa nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Lípa nad Dřevnicí,

| — | Loučka I, |
| --- | --- |

—

Loučka I,

| — | Loučka II, |
| --- | --- |

—

Loučka II,

| — | Louky nad Dřevnicí, |
| --- | --- |

—

Louky nad Dřevnicí,

| — | Lukov u Zlína, |
| --- | --- |

—

Lukov u Zlína,

| — | Lukoveček, |
| --- | --- |

—

Lukoveček,

| — | Lutonina, |
| --- | --- |

—

Lutonina,

| — | Lužkovice, |
| --- | --- |

—

Lužkovice,

| — | Malenovice u Zlína, |
| --- | --- |

—

Malenovice u Zlína,

| — | Mladcová, |
| --- | --- |

—

Mladcová,

| — | Neubuz, |
| --- | --- |

—

Neubuz,

| — | Oldřichovice u Napajedel, |
| --- | --- |

—

Oldřichovice u Napajedel,

| — | Ostrata, |
| --- | --- |

—

Ostrata,

| — | Podhradí u Luhačovic, |
| --- | --- |

—

Podhradí u Luhačovic,

| — | Podkopná Lhota, |
| --- | --- |

—

Podkopná Lhota,

| — | Provodov na Moravě, |
| --- | --- |

—

Provodov na Moravě,

| — | Prštné, |
| --- | --- |

—

Prštné,

| — | Příluky u Zlína, |
| --- | --- |

—

Příluky u Zlína,

| — | Racková, |
| --- | --- |

—

Racková,

| — | Raková, |
| --- | --- |

—

Raková,

| — | Salaš u Zlína, |
| --- | --- |

—

Salaš u Zlína,

| — | Sehradice, |
| --- | --- |

—

Sehradice,

| — | Slopné, |
| --- | --- |

—

Slopné,

| — | Slušovice, |
| --- | --- |

—

Slušovice,

| — | Štípa, |
| --- | --- |

—

Štípa,

| — | Tečovice, |
| --- | --- |

—

Tečovice,

| — | Trnava u Zlína, |
| --- | --- |

—

Trnava u Zlína,

| — | Ublo, |
| --- | --- |

—

Ublo,

| — | Újezd u Valašských Klobouk, |
| --- | --- |

—

Újezd u Valašských Klobouk,

| — | Velíková, |
| --- | --- |

—

Velíková,

| — | Veselá u Zlína, |
| --- | --- |

—

Veselá u Zlína,

| — | Vítová, |
| --- | --- |

—

Vítová,

| — | Vizovice, |
| --- | --- |

—

Vizovice,

| — | Vlčková, |
| --- | --- |

—

Vlčková,

| — | Všemina, |
| --- | --- |

—

Všemina,

| — | Vysoké Pole, |
| --- | --- |

—

Vysoké Pole,

| — | Zádveřice, |
| --- | --- |

—

Zádveřice,

| — | Zlín, |
| --- | --- |

—

Zlín,

| — | Želechovice nad Dřevnicí. |
| --- | --- |

—

Želechovice nad Dřevnicí.

4.   Estija

Šios Estijos sritys:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

5.   Vengrija

Šios Vengrijos sritys:

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702950, 703050, 703150, 703250, 703370, 705150, 705450 és 705510 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 850950, 851050, 851150, 851250, 851350, 851450, 851550, 851560, 851650, 851660, 851751, 851752, 852850, 852860, 852950, 852960, 853050, 853150, 853160, 853250, 853260, 853350, 853360, 853450, 853550, 854450, 854550, 854560, 854650, 854660, 854750, 854850, 854860, 854870, 854950, 855050, 855150, 856250, 856350, 856360, 856450, 856550, 856650, 856750, 856760, 856850, 856950, 857650, valamint 850150, 850250, 850260, 850350, 850450, 850550, 852050, 852150, 852250 és 857550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551810 és 551821 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651200, 652100, 655400, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 658310, 658401, 658402, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659601, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye 900150, 900250, 900350, 900450, 900550, 900650, 900660, 900670 és 901850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

6.   Latvija

Šios Latvijos sritys:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasts, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasts,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Blīdenes pagasts, Remtes pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa 1154 un P109,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts, |
| --- | --- |

—

Durbes novada Durbes un Vecpils pagasts,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Ēdoles, Īvandes, Padures, Rendas, Kabiles, Rumbas, Kurmāles, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Laidu un Vārmes pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Novadnieku, Kursīšu, Zvārdes, Pampāļu, Šķēdes, Nīgrandes, Zaņas, Ezeres, Rubas, Jaunauces un Vadakstes pagasts,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

7.   Lietuva

Šios Lietuvos sritys:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alovės, Butrimonių, Daugų, Krokialaukio, Miroslavo, Nemunaičio, Pivašiūnų Simno ir Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Kepalių, Kriukų, Saugėlaukio ir Satkūnų seniūnijos,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Jurbarko miesto ir Jurbarkų seniūnijos,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Tytuvėnų seniūnijos dalis į rytus ir pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105 ir Tytuvėnų apylinkių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. 157 ir į rytus nuo kelio Nr. 2105, Užvenčio ir Šaukėnų seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Būdveičių, Kapčiamiesčio, Krosnos, Kūčiūnų ir Noragėlių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Igliaukos, Gudelių, Liudvinavo, Sasnavos, Šunskų seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė: Šerkšnėnų, Židikų ir Sedos seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų seniūnija, Baisogalos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 144, Radviliškio, Radviliškio miesto seniūnija, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A9 ir į vakarus nuo kelio Nr. 3417,Tyrulių, Pakalniškių, Sidabravo, Skėmių, Šeduvos miesto seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr. A9 ir į rytus nuo kelio Nr. 3417, ir Šiaulėnų seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Šilavoto ir Veiverių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Betygalos, Pagojukų, Šiluvos, Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė: Rusnės seniūnija,

| — | Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybės,Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė: Batakių ir Gaurės seniūnijos,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Degaičių, Gadūnavo, Luokės, Nevarėnų, Ryškėnų, Telšių miesto, Upynos, Varnių, Viešvėnų ir Žarėnų seniūnijos,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

8.   Lenkija

Šios Lenkijos sritys:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

Gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo, Milejewo, Młynary, Pasłęk, część gminy Elbląg położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 biegnącą od granicy powiatu miejskigo Elbląg do wschodniej granicy gminy Elbląg, i część obszaru lądowego gminy Tolkmicko położona na południe od linii brzegowej Zalewu Wiślanego i Zatoki Elbląskiej do granicy z gminą wiejską Elbląg w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn i część gminy wiejskiej Giżycko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Giżycko, na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowej granicy gminy do granicy miasta Giżycko i na północ od granicy miasta Giżycka i miasto Giżycko w powiecie giżyckim,

| gmina Dubeninki, część gminy Gołdap położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Dubeninki, część gminy Gołdap położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim,

| gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Pozezdrze i część gminy Węgorzewo położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gminy Olecko, Świętajno, Wieliczki i część gminy Kowale Oleckie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 i na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kowale Oleckie, Guzy, Wężewo, Sokółki biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno, Wieliczki i część gminy Kowale Oleckie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 i na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Kowale Oleckie, Guzy, Wężewo, Sokółki biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie oleckim,

| gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Biała Piska i część gminy Pisz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie, Bisztynek, część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy i miasto Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gmina Kolno w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gmina Kolno w powiecie olsztyńskim,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Kętrzyn z miastem Kętrzyn, Reszel i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| powiat lidzbarski, |
| --- |

powiat lidzbarski,

| część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim; |
| --- |

część gminy Sorkwity położona na północ od drogi nr 16 i część gminy wiejskiej Mrągowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 59 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Mrągowo w powiecie mrągowskim;

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Śniadowo, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Mielnik, Nurzec – Stacja, Grodzisk, Drohiczyn, Dziadkowice, Milejczyce i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Kobylin-Borzymy i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim, |
| --- |

część gminy Zambrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Juchnowiec Kościelny, Łapy, Michałowo, Supraśl, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim, |
| --- |

gminy Boćki, Orla, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski i część gminy Brańsk położona na południe od linii od linii wyznaczonej przez drogę nr 66 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Brańsk w powiecie bielskim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok; |
| --- |

powiat miejski Białystok;

| w województwie mazowieckim:





  gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Korczew, Kotuń, Paprotnia, Przesmyki, Wodynie, Skórzec, Mokobody, Mordy, Siedlce, Suchożebry i Zbuczyn i część gminy Kotuń położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Nowa Dąbrówka, Pieróg, Kotuń wzdłuż ulicy Gorzkowskiego i Kolejowej do przejazdu kolejowego łączącego się z ulicą Siedlecką, Broszków, Żuków w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Repki, Jabłonna Lacka, część gminy Bielany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 i część gminy wiejskiej Sokołów Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim, |
| --- |

gminy Brochów, Młodzieszyn, część gminy wiejskiej Sochaczew położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew oraz na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 50 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Sochaczew i część miasta Sochaczew położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 50 i 92 w powiecie sochaczewskim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Joniec i Nowe Miasto w powiecie płońskim,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dąbrówka, Kobyłka, Marki, Radzymin, Wołomin, Zielonka i Ząbki w powiecie wołomińskim,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mrozy, Siennica, Sulejówek, część gminy Cegłów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości Wiciejów, Mienia, Cegłów i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Cegłów, Skwarne i Podskwarne biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Mińsk Mazowiecki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Mińsk Mazowiecki i na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy miasta Mińsk Mazowiecki łączącą miejscowości Targówka, Budy Barcząckie do wschodniej granicy gminy i miasto Mińsk Mazowiecki w powiecie mińskim,

| gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Wilga, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Parysów, Pilawa, Miastków Kościelny, Sobolew i Trojanów w powiecie garwolińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim, |
| --- |

gminy Chynów, Grójec, Jasieniec, Pniewy i Warka w powiecie grójeckim,

| gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Milanówek, Grodzisk Mazowiecki, Podkowa Leśna i Żabia Wola w powiecie grodziskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

część gminy Stromiec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 48 w powiecie białobrzeskim,

| powiat miejski Warszawa; |
| --- |

powiat miejski Warszawa;

| w województwie lubelskim:





  gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Borki, Czemierniki, Kąkolewnica, Komarówka Podlaska, Wohyń i Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski w powiecie radzyńskim,

| gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Krzywda, Stanin, część gminy wiejskiej Łuków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Janów Podlaski, Kodeń, Tuczna, Leśna Podlaska, Rossosz, Łomazy, Konstantynów, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie, Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gmina Łęczna i część gminy Spiczyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

część gminy Siemień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na zachód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrówek, Abramów, Firlej, Kamionka, Michów i Lubartów z miastem Lubartów, w powiecie lubartowskim,

| gminy Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Niemce, Garbów i Wólka w powiecie lubelskim,

| gmina Mełgiew i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Mełgiew i część gminy Piaski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od wschodniej granicy gminy Piaski do skrzyżowania z drogą nr S12 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania dróg nr 17 i nr S12 przez miejscowość Majdan Brzezicki do północnej granicy gminy w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, Izbica, Kraśniczyn, część gminy Krasnystaw położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw, miasto Krasnystaw i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Werbkowice i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 i miasto Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gmina Telatyn, Tyszowce i część gminy Łaszczów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 852 w powiecie tomaszowskim,

| część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy przez miejscowość Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Grabowiec i Skierbieszów w powiecie zamojskim,

| gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Markuszów, Nałęczów, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Wąwolnica, Żyrzyn, Baranów, część gminy wiejskiej Puławy położona na wschód od rzeki Wisły i miasto Puławy w powiecie puławskim,

| gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Annopol, Dzierzkowice i Gościeradów w powiecie kraśnickim,

| gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim, |
| --- |

gmina Józefów nad Wisłą w powiecie opolskim,

| gmina Stężyca w powiecie ryckim; |
| --- |

gmina Stężyca w powiecie ryckim;

| w województwie podkarpackim:





  gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim.

9.   Rumunija

Šios Rumunijos sritys:

| — | Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:






  — | Comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- | --- |

—

Restul județului Maramureș care nu a fost inclus în Partea III cu următoarele comune:

—

Comuna Vișeu de Sus,

| — | Comuna Moisei, |
| --- | --- |

—

Comuna Moisei,

| — | Comuna Borșa, |
| --- | --- |

—

Comuna Borșa,

| — | Comuna Oarța de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarța de Jos,

| — | Comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Suciu de Sus,

| — | Comuna Coroieni, |
| --- | --- |

—

Comuna Coroieni,

| — | Comuna Târgu Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Târgu Lăpuș,

| — | Comuna Vima Mică, |
| --- | --- |

—

Comuna Vima Mică,

| — | Comuna Boiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Boiu Mare,

| — | Comuna Valea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Valea Chioarului,

| — | Comuna Ulmeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ulmeni,

| — | Comuna Băsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Băsești,

| — | Comuna Baia Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Mare,

| — | Comuna Tăuții Magherăuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Tăuții Magherăuș,

| — | Comuna Cicărlău, |
| --- | --- |

—

Comuna Cicărlău,

| — | Comuna Seini, |
| --- | --- |

—

Comuna Seini,

| — | Comuna Ardusat, |
| --- | --- |

—

Comuna Ardusat,

| — | Comuna Farcasa, |
| --- | --- |

—

Comuna Farcasa,

| — | Comuna Salsig, |
| --- | --- |

—

Comuna Salsig,

| — | Comuna Asuaju de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Asuaju de Sus,

| — | Comuna Băița de sub Codru, |
| --- | --- |

—

Comuna Băița de sub Codru,

| — | Comuna Bicaz, |
| --- | --- |

—

Comuna Bicaz,

| — | Comuna Grosi, |
| --- | --- |

—

Comuna Grosi,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Baia Sprie, |
| --- | --- |

—

Comuna Baia Sprie,

| — | Comuna Sisesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Sisesti,

| — | Comuna Cernesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Cernesti,

| — | Copalnic Mănăstur, |
| --- | --- |

—

Copalnic Mănăstur,

| — | Comuna Dumbrăvița, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrăvița,

| — | Comuna Cupseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Cupseni,

| — | Comuna Șomcuța Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Șomcuța Mare,

| — | Comuna Sacaleșeni, |
| --- | --- |

—

Comuna Sacaleșeni,

| — | Comuna Remetea Chioarului, |
| --- | --- |

—

Comuna Remetea Chioarului,

| — | Comuna Mireșu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Mireșu Mare,

| — | Comuna Ariniș, |
| --- | --- |

—

Comuna Ariniș,

| — | Județul Bistrița-Năsăud. |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița-Năsăud.

| — | Județul Botoșani. |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani.

III DALIS

1.   Latvija

Šios Latvijos sritys:

| — | Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novada Cieceres un Gaiķu pagasts, Remtes pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa 1154 un P109, Brocēnu pilsēta,

| — | Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta. |
| --- | --- |

—

Saldus novada Saldus, Zirņu, Lutriņu un Jaunlutriņu pagasts, Saldus pilsēta.

2.   Lietuva

Šios Lietuvos sritys:

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Punios seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Girdžių, Juodaičių, Raudonės, Seredžiaus,Skirsnemunės, Šimkaičiųir Veliuonos seniūnijos,

| — | Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė: Gaižaičių, Gataučių, Joniškio, Rudiškių, Skaistgirio, Žagarės seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė: Lazdijų miesto, Lazdijų, Seirijų, Šeštokų, Šventežerio, Teizių ir Veisiejų seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė:Degučių, Mokolų, Narto, Marijampolės seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybės: Laižuvos, Mažeikių apylinkės, Mažeikių, Reivyčių, Tirkšlių ir Viekšnių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ir Stakliškių seniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Baisogalos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 144, Grinkiškio ir Šaukoto seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Kalnųjų seniūnijos ir Girkalnio seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr. A1,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė: Tryškių seniūnija,

3.   Lenkija

Šios Lenkijos sritys:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gmina Sępopol i część gminy wiejskiej Bartoszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 51 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 57 i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 57 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 51 do południowej granicy gminy w powiecie bartoszyckim,

| gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim, |
| --- |

gmina Budry i część gminy Węgorzewo położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od południowo-wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 650, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 63 do skrzyżowania z drogą biegnącą do miejscowości Przystań i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Przystań, Pniewo, Kamionek Wielki, Radzieje, Dłużec w powiecie węgorzewskim,

| gmina Banie Mazurskie i część gminy Gołdap położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim, |
| --- |

gmina Banie Mazurskie i część gminy Gołdap położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1815N i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 1815N biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 65 w powiecie gołdapskim,

| część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy łączącą miejscowości Sokółki, Wężewo, Guzy, Kowale Oleckie do skrzyżowania z drogą nr 65 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnacą od tego skrzyżowania do północnej granicy gminy w powiecie oleckim, |
| --- |

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy łączącą miejscowości Sokółki, Wężewo, Guzy, Kowale Oleckie do skrzyżowania z drogą nr 65 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnacą od tego skrzyżowania do północnej granicy gminy w powiecie oleckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice i Wiśniew w powiecie siedleckim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Białopole, Dubienka, Chełm, Leśniowice, Wierzbica, Sawin, Ruda Huta, Dorohusk, Kamień, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Żmudź i część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Wojsławice do południowej granicy gminy w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Siennica Różana część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 i część gminy Krasnystaw położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 biegnącą od północno – wschodniej granicy gminy do granicy miasta Krasnystaw w powiecie krasnostawskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Urszulin, Stary Brus, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim, |
| --- |

gminy Cyców, Ludwin, Puchaczów, Milejów i część gminy Spiczyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 829 w powiecie łęczyńskim,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Jabłoń, Podedwórze, Dębowa Kłoda, Parczew, Sosnowica, część gminy Siemień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 815 i część gminy Milanów położona na wschód od drogi nr 813 w powiecie parczewskim,

| gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Sławatycze, Sosnówka, i Wisznice w powiecie bialskim,

| gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Wojcieszków i część gminy wiejskiej Łuków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 63 biegnącą od północnej granicy gminy do granicy miasta Łuków, a następnie na północ, zachód, południe i wschód od linii stanowiącej północną, zachodnią, południową i wschodnią granicę miasta Łuków do jej przecięcia się z drogą nr 806 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 806 biegnącą od wschodniej granicy miasta Łuków do wschodniej granicy gminy wiejskiej Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Uchanie i część gminy wiejskiej Hrubieszów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 844 biegnącą od zachodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów do granicy miasta Hrubieszów oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od wschodniej granicy miasta Hrubieszów do wschodniej granicy gminy wiejskiej Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim. |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Lubaczów z miastem Lubaczów i część gminy Oleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy przez miejscowość Borchów do skrzyżowania z drogą nr 865 w miejscowości Oleszyce, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 865 biegnącą w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania z drogą biegnąca w kierunku północno-zachodnim przez miejscowość Lubomierz - na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Uszkowce i Nowy Dzików – na wschód od tej drogi w powiecie lubaczowskim.

4.   Rumunija

Šios Rumunijos sritys:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:






  — | Comuna Petrova, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Maramureș cu următoarele delimitări:

—

Comuna Petrova,

| — | Comuna Bistra, |
| --- | --- |

—

Comuna Bistra,

| — | Comuna Repedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Repedea,

| — | Comuna Poienile de sub Munte, |
| --- | --- |

—

Comuna Poienile de sub Munte,

| — | Comuna Vișeu e Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Vișeu e Jos,

| — | Comuna Ruscova, |
| --- | --- |

—

Comuna Ruscova,

| — | Comuna Leordina, |
| --- | --- |

—

Comuna Leordina,

| — | Comuna Rozavlea, |
| --- | --- |

—

Comuna Rozavlea,

| — | Comuna Strâmtura, |
| --- | --- |

—

Comuna Strâmtura,

| — | Comuna Bârsana, |
| --- | --- |

—

Comuna Bârsana,

| — | Comuna Rona de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Sus,

| — | Comuna Rona de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Rona de Jos,

| — | Comuna Bocoiu Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Bocoiu Mare,

| — | Comuna Sighetu Marmației, |
| --- | --- |

—

Comuna Sighetu Marmației,

| — | Comuna Sarasau, |
| --- | --- |

—

Comuna Sarasau,

| — | Comuna Câmpulung la Tisa, |
| --- | --- |

—

Comuna Câmpulung la Tisa,

| — | Comuna Săpânța, |
| --- | --- |

—

Comuna Săpânța,

| — | Comuna Remeti, |
| --- | --- |

—

Comuna Remeti,

| — | Comuna Giulești, |
| --- | --- |

—

Comuna Giulești,

| — | Comuna Ocna Șugatag, |
| --- | --- |

—

Comuna Ocna Șugatag,

| — | Comuna Desești, |
| --- | --- |

—

Comuna Desești,

| — | Comuna Budești, |
| --- | --- |

—

Comuna Budești,

| — | Comuna Băiuț, |
| --- | --- |

—

Comuna Băiuț,

| — | Comuna Cavnic, |
| --- | --- |

—

Comuna Cavnic,

| — | Comuna Lăpuș, |
| --- | --- |

—

Comuna Lăpuș,

| — | Comuna Dragomirești, |
| --- | --- |

—

Comuna Dragomirești,

| — | Comuna Ieud, |
| --- | --- |

—

Comuna Ieud,

| — | Comuna Saliștea de Sus, |
| --- | --- |

—

Comuna Saliștea de Sus,

| — | Comuna Săcel, |
| --- | --- |

—

Comuna Săcel,

| — | Comuna Călinești, |
| --- | --- |

—

Comuna Călinești,

| — | Comuna Vadu Izei, |
| --- | --- |

—

Comuna Vadu Izei,

| — | Comuna Botiza, |
| --- | --- |

—

Comuna Botiza,

| — | Comuna Bogdan Vodă, |
| --- | --- |

—

Comuna Bogdan Vodă,

| — | Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Groșii Țibileșului, comuna Suciu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus, |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Mijloc, comuna Vișeu de Sus,

| — | Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus. |
| --- | --- |

—

Localitatea Vișeu de Sus, comuna Vișeu de Sus.

| — | Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:






  — | Comuna Strehaia, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județul Mehedinți cu următoarele comune:

—

Comuna Strehaia,

| — | Comuna Greci, |
| --- | --- |

—

Comuna Greci,

| — | Comuna Brejnita Motru, |
| --- | --- |

—

Comuna Brejnita Motru,

| — | Comuna Butoiești, |
| --- | --- |

—

Comuna Butoiești,

| — | Comuna Stângăceaua, |
| --- | --- |

—

Comuna Stângăceaua,

| — | Comuna Grozesti, |
| --- | --- |

—

Comuna Grozesti,

| — | Comuna Dumbrava de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Dumbrava de Jos,

| — | Comuna Băcles, |
| --- | --- |

—

Comuna Băcles,

| — | Comuna Bălăcița, |
| --- | --- |

—

Comuna Bălăcița,

| — | Partea din județu Arges cu următoarele comune:






  — | Comuna Bârla, |
| --- | --- | --- |

—

Partea din județu Arges cu următoarele comune:

—

Comuna Bârla,

| — | Comuna Miroși, |
| --- | --- |

—

Comuna Miroși,

| — | Comuna Popești, |
| --- | --- |

—

Comuna Popești,

| — | Comuna Ștefan cel Mare, |
| --- | --- |

—

Comuna Ștefan cel Mare,

| — | Comuna Slobozia, |
| --- | --- |

—

Comuna Slobozia,

| — | Comuna Mozăceni, |
| --- | --- |

—

Comuna Mozăceni,

| — | Comuna Negrași, |
| --- | --- |

—

Comuna Negrași,

| — | Comuna Izvoru, |
| --- | --- |

—

Comuna Izvoru,

| — | Comuna Recea, |
| --- | --- |

—

Comuna Recea,

| — | Comuna Căldăraru, |
| --- | --- |

—

Comuna Căldăraru,

| — | Comuna Ungheni, |
| --- | --- |

—

Comuna Ungheni,

| — | Comuna Hârsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Hârsești,

| — | Comuna Stolnici, |
| --- | --- |

—

Comuna Stolnici,

| — | Comuna Vulpești, |
| --- | --- |

—

Comuna Vulpești,

| — | Comuna Rociu, |
| --- | --- |

—

Comuna Rociu,

| — | Comuna Lunca Corbului, |
| --- | --- |

—

Comuna Lunca Corbului,

| — | Comuna Costești, |
| --- | --- |

—

Comuna Costești,

| — | Comuna Mărăsești, |
| --- | --- |

—

Comuna Mărăsești,

| — | Comuna Poiana Lacului, |
| --- | --- |

—

Comuna Poiana Lacului,

| — | Comuna Vedea, |
| --- | --- |

—

Comuna Vedea,

| — | Comuna Uda, |
| --- | --- |

—

Comuna Uda,

| — | Comuna Cuca, |
| --- | --- |

—

Comuna Cuca,

| — | Comuna Morărești, |
| --- | --- |

—

Comuna Morărești,

| — | Comuna Cotmeanaâ, |
| --- | --- |

—

Comuna Cotmeanaâ,

| — | Comuna Răchițele de Jos, |
| --- | --- |

—

Comuna Răchițele de Jos,

| — | Comuna Drăganu-Olteni, |
| --- | --- |

—

Comuna Drăganu-Olteni,

| — | Comuna Băbana, |
| --- | --- |

—

Comuna Băbana,

| — | Comuna Bascov, |
| --- | --- |

—

Comuna Bascov,

| — | Comuna Moșoaia, |
| --- | --- |

—

Comuna Moșoaia,

| — | Municipiul Pitești, |
| --- | --- |

—

Municipiul Pitești,

| — | Comuna Albota, |
| --- | --- |

—

Comuna Albota,

| — | Comuna Oarja, |
| --- | --- |

—

Comuna Oarja,

| — | Comuna Bradu, |
| --- | --- |

—

Comuna Bradu,

| — | Comuna Suseni, |
| --- | --- |

—

Comuna Suseni,

| — | Comuna Căteasca, |
| --- | --- |

—

Comuna Căteasca,

| — | Comuna Rătești, |
| --- | --- |

—

Comuna Rătești,

| — | Comuna Teiu, |
| --- | --- |

—

Comuna Teiu,

| — | Județul Olt, |
| --- | --- |

—

Județul Olt,

| — | Județul Dolj, |
| --- | --- |

—

Județul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov. |
| --- | --- |

—

Județul Brașov.

IV DALIS

Italija

Šios Italijos sritys:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---