# Europeiska unionens L 73/2019

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 73 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 62 årgången15 mars 2019 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 73

Svensk utgåva

Lagstiftning

62 årgången15 mars 2019

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2019/407 av den 4 mars 2019 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet | 1 |
| | | Avtal om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet | 3 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2019/408 av den 14 mars 2019 om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 9 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2019/409 av den 14 mars 2019 om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/410 av den 29 november 2018 om fastställande av tekniska genomförandestandarder vad gäller detaljerna och strukturen i den information som behöriga myndigheter ska lämna på området för betaltjänster till Europeiska bankmyndigheten i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (
  1
  ) | 20 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/411 av den 29 november 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 vad gäller tekniska tillsynsstandarder som fastställer tekniska krav för utveckling, drift och underhåll av det elektroniska centrala registret på området för betaltjänster och för tillgång till den information som finns i detta (
  1
  ) | 84 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2019/412 av den 14 mars 2019 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002, med avseende på International Accounting Standard 12 och 23 samt International Financial Reporting Standard 3 och 11 (
  1
  ) | 93 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/413 av den 14 mars 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/1998 vad gäller tredjeländer som erkänns som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart (
  1
  ) | 98 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2019/414 av den 14 mars 2019 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU–Silc) vad gäller 2020 års förteckning över sekundära målvariabler för överskuldsättning, konsumtion och välstånd samt arbete (
  1
  ) | 105 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2019/415 av den 14 mars 2019 om ändring av beslut 2014/145/Gusp om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 110 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2019/416 av den 14 mars 2019 om ändring av beslut 2014/145/Gusp om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 117 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/417 av den 8 november 2018 om fastställande av riktlinjer för förvaltningen av Europeiska unionens system för snabbt informationsutbyte (Rapex) upprättade enligt artikel 12 i direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet och dess underrättelsesystem
  [delgivet med nr C(2018) 7334] | 121 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2019/418 av den 13 mars 2019 om ändring av besluten (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218 och (EU) 2017/1219
  [delgivet med nr C(2019) 1851]

   (
  1
  ) | 188 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2019/407 av den 4 mars 2019 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet

1

Avtal om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet

3

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2019/408 av den 14 mars 2019 om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

9

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2019/409 av den 14 mars 2019 om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

16

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/410 av den 29 november 2018 om fastställande av tekniska genomförandestandarder vad gäller detaljerna och strukturen i den information som behöriga myndigheter ska lämna på området för betaltjänster till Europeiska bankmyndigheten i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (
  1
  )

1

20

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/411 av den 29 november 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 vad gäller tekniska tillsynsstandarder som fastställer tekniska krav för utveckling, drift och underhåll av det elektroniska centrala registret på området för betaltjänster och för tillgång till den information som finns i detta (
  1
  )

1

84

*

Kommissionens förordning (EU) 2019/412 av den 14 mars 2019 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002, med avseende på International Accounting Standard 12 och 23 samt International Financial Reporting Standard 3 och 11 (
  1
  )

1

93

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/413 av den 14 mars 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/1998 vad gäller tredjeländer som erkänns som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart (
  1
  )

1

98

*

Kommissionens förordning (EU) 2019/414 av den 14 mars 2019 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU–Silc) vad gäller 2020 års förteckning över sekundära målvariabler för överskuldsättning, konsumtion och välstånd samt arbete (
  1
  )

1

105

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2019/415 av den 14 mars 2019 om ändring av beslut 2014/145/Gusp om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

110

*

Rådets beslut (Gusp) 2019/416 av den 14 mars 2019 om ändring av beslut 2014/145/Gusp om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

117

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/417 av den 8 november 2018 om fastställande av riktlinjer för förvaltningen av Europeiska unionens system för snabbt informationsutbyte (Rapex) upprättade enligt artikel 12 i direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet och dess underrättelsesystem
  [delgivet med nr C(2018) 7334]

[delgivet med nr C(2018) 7334]

121

*

Kommissionens beslut (EU) 2019/418 av den 13 mars 2019 om ändring av besluten (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218 och (EU) 2017/1219
  [delgivet med nr C(2019) 1851]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2019) 1851]

1

188

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/401 av den 19 december 2018 om ändring av förordning (EU) nr 389/2013 om upprättande av ett unionsregister ( EUT L 72, 14.3.2019 ) | 193 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/401 av den 19 december 2018 om ändring av förordning (EU) nr 389/2013 om upprättande av ett unionsregister ( EUT L 72, 14.3.2019 )

( EUT L 72, 14.3.2019 )

193

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2019/407

av den 4 mars 2019

om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43 jämförd med artikel 218.6 andra stycket a v,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Unionen har exklusiv behörighet att, inom den gemensamma fiskeripolitiken, anta bevarandeåtgärder för havets biologiska resurser och ingå avtal med tredjeländer och internationella organisationer i detta avseende. |
| --- | --- |

(1)

Unionen har exklusiv behörighet att, inom den gemensamma fiskeripolitiken, anta bevarandeåtgärder för havets biologiska resurser och ingå avtal med tredjeländer och internationella organisationer i detta avseende.

| (2) | I enlighet med rådets beslut 98/392/EG (2) och 98/414/EG (3) är unionen avtalsslutande part i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (nedan kallad konventionen) och i avtalet om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (nedan kallat avtalet om fiskbestånd). Både konventionen och avtalet om fiskbestånd kräver att alla stater samarbetar för att bevara och förvalta havets levande resurser. Genom avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet (nedan kallat avtalet) uppfylls denna skyldighet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med rådets beslut 98/392/EG (2) och 98/414/EG (3) är unionen avtalsslutande part i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (nedan kallad konventionen) och i avtalet om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (nedan kallat avtalet om fiskbestånd). Både konventionen och avtalet om fiskbestånd kräver att alla stater samarbetar för att bevara och förvalta havets levande resurser. Genom avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet (nedan kallat avtalet) uppfylls denna skyldighet.

| (3) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (4) ska unionen sköta sina externa förbindelser på fiskeriområdet i enlighet med sina internationella förpliktelser och politiska mål samt de mål och principer som anges i artiklarna 2 och 3 i den förordningen, för att säkerställa hållbart nyttjande, förvaltning och bevarande av de marina biologiska resurserna och den marina miljön. Avtalet är förenligt med dessa mål. |
| --- | --- |

(3)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (4) ska unionen sköta sina externa förbindelser på fiskeriområdet i enlighet med sina internationella förpliktelser och politiska mål samt de mål och principer som anges i artiklarna 2 och 3 i den förordningen, för att säkerställa hållbart nyttjande, förvaltning och bevarande av de marina biologiska resurserna och den marina miljön. Avtalet är förenligt med dessa mål.

| (4) | Den 31 mars 2016 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar på unionens vägnar om ett internationellt avtal om att förebygga oreglerat fiske på öppet hav i centrala Norra ishavet. Förhandlingarna slutfördes med framgång den 30 november 2017. I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/1257 (5) undertecknades avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet den 3 oktober 2018, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(4)

Den 31 mars 2016 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar på unionens vägnar om ett internationellt avtal om att förebygga oreglerat fiske på öppet hav i centrala Norra ishavet. Förhandlingarna slutfördes med framgång den 30 november 2017. I enlighet med rådets beslut (EU) 2018/1257 (5) undertecknades avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet den 3 oktober 2018, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

| (5) | Det faktum att unionen blir part i avtalet kommer att främja enhetlighet i unionens bevarandestrategi mellan de olika haven och stärka dess engagemang för ett långsiktigt bevarande och en hållbar användning av fiskeresurserna globalt och ligger därför i unionens intresse. |
| --- | --- |

(5)

Det faktum att unionen blir part i avtalet kommer att främja enhetlighet i unionens bevarandestrategi mellan de olika haven och stärka dess engagemang för ett långsiktigt bevarande och en hållbar användning av fiskeresurserna globalt och ligger därför i unionens intresse.

| (6) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(6)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet (nedan kallat avtalet) godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande ska utse den eller de personer som har rätt att på Europeiska unionens vägnar deponera det godkännandeinstrument som avses i artikel 15 i avtalet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 4 mars 2019.

På rådets vägnar

A. ANTON

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 12 februari 2019 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut 98/392/EG av den 23 mars 1998 om Europeiska gemenskapens ingående av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 och avtalet av den 28 juli 1994 om genomförande av del XI i denna konvention (EGT L 179, 23.6.1998, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 98/414/EG av den 8 juni 1998 om Europeiska gemenskapens ratifikation av avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (EGT L 189, 3.7.1998, s. 14).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

4

(5)  Rådets beslut (EU) 2018/1257 av den 18 september 2018 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet (EUT L 238, 21.9.2018, s. 1).

5

---

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/3

---

ÖVERSÄTTNING

AVTAL

om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet

Parterna i detta avtal,

SOM ERKÄNNER att den del av centrala Norra ishavet som utgör fritt hav tills helt nyligen täcktes av is året runt, vilket har omöjliggjort fiske, men att istäcket i området har minskat under de senaste åren,

SOM ERKÄNNER att det centrala Norra ishavets ekosystem, vilka har varit relativt oexponerade för mänsklig verksamhet, håller på att förändras till följd av klimatförändringarna och andra fenomen, och att det inte finns tillräcklig kunskap om effekterna av dessa,

SOM ERKÄNNER att det är av avgörande betydelse för livsmedelsförsörjningen och livsmedelssäkerheten att de marina ekosystemen är sunda och hållbara,

SOM ERKÄNNER att kuststaterna vid centrala Norra ishavet har särskilt ansvar och särskilda intressen vad gäller bevarande och hållbar förvaltning av fiskbestånden i centrala Norra ishavet,

SOM NOTERAR det initiativ som inletts av kuststaterna vid centrala Norra ishavet genom den förklaring om att förhindra oreglerat fiske på det fria havet i centrala Norra ishavet som undertecknades den 16 juli 2015,

SOM ERINRAR om de principer och bestämmelser i fördragen och i andra internationella instrument rörande havsfiske som redan tillämpas på den del av centrala Norra ishavet som utgörs av fritt hav, bland annat de som ingår i

| | Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (nedan kallad konventionen), |
| --- | --- |

Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (nedan kallad konventionen),

| | avtalet om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 angående bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd av den 4 augusti 1995 (nedan kallat 1995 års avtal), och |
| --- | --- |

avtalet om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 angående bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd av den 4 augusti 1995 (nedan kallat 1995 års avtal), och

| | uppförandekoden för ansvarsfullt fiske från 1995 och andra relevanta instrument som antagits av Förenta Nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation, |
| --- | --- |

uppförandekoden för ansvarsfullt fiske från 1995 och andra relevanta instrument som antagits av Förenta Nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation,

SOM UNDERSTRYKER vikten av att sörja för samarbete och samordning mellan parterna och Nordostatlantiska fiskerikommissionen, som har behörighet att vidta bevarande- och förvaltningsåtgärder för den del av centrala Norra ishavet som utgörs av fritt hav, samt andra relevanta mekanismer för förvaltningen av fisket som inrättats och tillämpas i enlighet med internationell rätt, samt med relevanta internationella organ och program,

SOM TROR att kommersiellt fiske sannolikt inte kommer att bli ekonomiskt bärkraftigt på det fria havet i centrala Norra ishavet inom någon nära framtid och att det därför under rådande omständigheter är för tidigt för att skapa kompletterande regionala eller subregionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller anta kompletterande överenskommelser avseende den del av centrala Norra ishavet som utgörs av fritt hav,

SOM ÖNSKAR, i enlighet med försiktighetsprincipen, förhindra att det inleds oreglerat fiske i den del av centrala Norra ishavet som utgörs av fritt hav, samtidigt som behovet av kompletterande bevarande- och förvaltningsåtgärder ses över regelbundet,

SOM ERINRAR om Förenta nationernas deklaration om ursprungsfolkens rättigheter från 2007,

SOM ERKÄNNER de arktiska invånarnas intressen, inbegripet de arktiska urbefolkningarnas intressen, av långsiktigt bevarande och hållbart utnyttjande av de levande marina resurserna och av sunda marina ekosystem i Norra ishavet och som understryker vikten av att engagera invånarna och deras samhällen, och

SOM ÖNSKAR främja användningen av både vetenskaplig kunskap och inhemsk och lokal kunskap om de levande marina resurserna i Norra ishavet och de ekosystem där de förekommer som en grund för fiskeriförvaltning och bevarande i den del av centrala Norra ishavet som utgörs av fritt hav,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta avtal gäller följande definitioner:

a)   
  avtalsområde
  : den del av centrala Norra ishavet som utgörs av fritt hav och som omges av vatten under Kanadas, Konungariket Danmarks (med avseende på Grönland), Konungariket Norges, Ryska federationens och Amerikas förenta staters fiskejurisdiktion.

avtalsområde

b)   
  fisk
  : arter av fiskar, mollusker och skaldjur, utom sedentära arter enligt definitionen i artikel 77 i konventionen.

fisk

c)   
  fiske
  : att söka efter, dra till sig, lokalisera, fånga, ta upp eller skörda fisk eller annan verksamhet som rimligtvis kan antas leda till att man drar till sig, lokaliserar, fångar, skördar eller tar upp fisk.

fiske

d)   
  kommersiellt fiske
  : fiske som bedrivs i kommersiellt syfte.

kommersiellt fiske

e)   
  undersökande fiske
  : fiske i syfte att bedöma hållbarheten och möjligheterna för framtida kommersiellt fiske på grundval av vetenskapliga data om fisket.

undersökande fiske

f)   
  fartyg
  : varje fartyg som används för, är utrustat för eller är avsett att användas för fiske.

fartyg

Artikel 2

Avtalets syfte

Syftet med detta avtal är att förhindra oreglerat fiske i den del av centrala Norra ishavet som utgörs av fritt hav genom tillämpning av försiktighetsbaserade bevarande- och förvaltningsprinciper som ett led i en långsiktig strategi för att sörja för sunda marina ekosystem och för att säkerställa bevarande och hållbart utnyttjande av fiskbestånden.

Artikel 3

Interimistiska bevarande- och förvaltningsåtgärder inom fisket

1.   Varje part ska tillåta de fartyg som har rätt att föra dess flagg att bedriva kommersiellt fiske inom avtalsområdet i enlighet med följande:

| a) | bevarande- och förvaltningsåtgärder för hållbar förvaltning av fiskeresurserna som antagits av en eller flera regionala eller underregionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller överenskommelser för fiskeriförvaltning, som har inrättats eller ska inrättas och drivs i enlighet med internationell rätt i syfte att förvalta fisket i enlighet med erkända internationella standarder, eller |
| --- | --- |

a)

bevarande- och förvaltningsåtgärder för hållbar förvaltning av fiskeresurserna som antagits av en eller flera regionala eller underregionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller överenskommelser för fiskeriförvaltning, som har inrättats eller ska inrättas och drivs i enlighet med internationell rätt i syfte att förvalta fisket i enlighet med erkända internationella standarder, eller

| b) | interimistiska bevarande- och förvaltningsåtgärder som fastställts av parterna enligt artikel 5.1 c ii. |
| --- | --- |

b)

interimistiska bevarande- och förvaltningsåtgärder som fastställts av parterna enligt artikel 5.1 c ii.

2.   Parterna uppmuntras att bedriva vetenskaplig forskning inom ramen för det gemensamma program för vetenskaplig forskning och övervakning som inrättas i enlighet med artikel 4 och inom ramen för deras respektive nationella vetenskapliga program.

3.   En part får tillåta fartyg som har rätt att föra dess flagg att bedriva undersökande fiske i avtalsområdet i enlighet med de bevarande- och förvaltningsåtgärder som fastställs av parterna på grundval av artikel 5.1 d.

4.   Parterna ska säkerställa att den vetenskapliga forskning som omfattar fångster av fisk inom avtalsområdet inte undergräver arbetet med att förhindra oreglerat kommersiellt fiske och inte heller det undersökande fisket eller skyddet av sunda marina ekosystem. Parterna uppmuntras att informera varandra om sina planer för godkännande av sådan vetenskaplig forskningsverksamhet.

5.   Parterna ska säkerställa efterlevnaden av de interimistiska åtgärder som fastställs i denna artikel och med de kompletterande eller andra interimistiska åtgärder som de vidtar enligt artikel 5.1 c.

6.   I enlighet med artikel 7 i 1995 års avtal ska de parter som är kuststater och andra parter samarbeta för att säkerställa förenlighet mellan de bevarande- och förvaltningsåtgärder för fiskbestånd som förekommer i områden inom och utanför nationell jurisdiktion i centrala Norra Ishavet i syfte att säkerställa bevarande och förvaltning av dessa bestånd i deras helhet.

7.   Utöver vad som anges punkt 4 ovan, ska inget i detta avtal tolkas så att det begränsar parternas rättigheter när det gäller marinvetenskaplig forskning i enlighet med konventionen.

Artikel 4

Gemensamt program för vetenskaplig forskning och övervakning

1.   Parterna ska främja samarbete om vetenskaplig verksamhet med målet att öka kunskapen om de levande marina resurserna i centrala Norra ishavet och de ekosystem där de förekommer.

2.   Parterna är överens om att, inom två år efter det att detta avtal träder i kraft, inrätta ett gemensamt program för vetenskaplig forskning och övervakning, i syfte att förbättra kunskapen om ekosystemen i avtalsområdet och, i synnerhet, att fastställa huruvida det i avtalsområdet, nu eller i framtiden, finns eller kommer att finnas fiskbestånd som kan skördas på ett hållbart sätt, samt vilka potentiella effekter sådant fiske kan få för ekosystemen i avtalsområdet.

3.   Parterna ska styra utarbetandet, samordningen och genomförandet av det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning och övervakning.

4.   Parterna ska säkerställa att det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning och övervakning tar hänsyn till det arbete som utförs av relevanta tekniska och vetenskapliga organisationer, organ och program, samt inhemsk och lokal kunskap.

5.   Som ett led i arbetet inom det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning och övervakning ska parterna inom två år efter det att detta avtal träder i kraft, anta ett datautbytesprotokoll och utbyta relevanta uppgifter, direkt eller genom relevanta vetenskapliga och tekniska organisationer, organ och program, i enlighet med protokollet.

6.   Parterna ska hålla gemensamma vetenskapliga möten, antingen i form av fysiska möten eller på annat sätt, minst en gång vartannat år och minst två månader före sådana möten mellan parterna ska parterna enligt artikel 5 lägga fram forskningsresultat, se över bästa tillgängliga vetenskapliga information och i god tid före mötena tillhandahålla parterna vetenskaplig rådgivning. Parterna ska, inom två år efter det att detta avtal träder i kraft, anta en uppdragsbeskrivning och andra förfaranden för genomförandet av möten inom ramen för det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning och övervakning.

Artikel 5

Översyn och vidare genomförande

1.   Parterna ska sammanträda vartannat år eller oftare, om de så önskar. Vid sina möten ska parterna bland annat göra följande:

| a) | Se över genomförandet av detta avtal och, vid behov, behandla eventuella frågor rörande detta avtals giltighetstid i enlighet med artikel 13.2. |
| --- | --- |

a)

Se över genomförandet av detta avtal och, vid behov, behandla eventuella frågor rörande detta avtals giltighetstid i enlighet med artikel 13.2.

| b) | Granska all tillgänglig vetenskaplig information som tas fram inom ramen för det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning och övervakning, som inkommer från nationella vetenskapliga program och från andra relevanta källor, inbegripet från urbefolkningar och lokal kunskap. |
| --- | --- |

b)

Granska all tillgänglig vetenskaplig information som tas fram inom ramen för det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning och övervakning, som inkommer från nationella vetenskapliga program och från andra relevanta källor, inbegripet från urbefolkningar och lokal kunskap.

| c) | Bedöma, på grundval av vetenskapliga uppgifter från det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning, nationella vetenskapliga program och från andra relevanta källor och med hänsyn till relevanta fiskeriförvaltningshänsyn och ekologiska hänsyn, som försiktighetsmetoden och eventuella negativa effekter på ekosystemen, huruvida resursernas fördelning, migration och antalet fiskar inom avtalsområdet är sådana att det skulle finnas möjlighet för hållbart kommersiellt fiske, och på grundval av bedömningen fastställa






  i) | huruvida det är lämpligt att inleda förhandlingar om upprättande av en eller flera regionala eller subregionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller överenskommelser för fiskeriförvaltning i avtalsområdet, och |
| --- | --- | --- |

c)

Bedöma, på grundval av vetenskapliga uppgifter från det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning, nationella vetenskapliga program och från andra relevanta källor och med hänsyn till relevanta fiskeriförvaltningshänsyn och ekologiska hänsyn, som försiktighetsmetoden och eventuella negativa effekter på ekosystemen, huruvida resursernas fördelning, migration och antalet fiskar inom avtalsområdet är sådana att det skulle finnas möjlighet för hållbart kommersiellt fiske, och på grundval av bedömningen fastställa

i)

huruvida det är lämpligt att inleda förhandlingar om upprättande av en eller flera regionala eller subregionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller överenskommelser för fiskeriförvaltning i avtalsområdet, och

| ii) | huruvida det är lämpligt att, när förhandlingarna har inletts i enlighet med led i ovan och när parterna har enats om mekanismer för att säkerställa en hållbar utveckling för fiskbestånden, fastställa ytterligare eller andra interimistiska bevarande- och förvaltningsåtgärder för bestånden i avtalsområdet. |
| --- | --- |

ii)

huruvida det är lämpligt att, när förhandlingarna har inletts i enlighet med led i ovan och när parterna har enats om mekanismer för att säkerställa en hållbar utveckling för fiskbestånden, fastställa ytterligare eller andra interimistiska bevarande- och förvaltningsåtgärder för bestånden i avtalsområdet.

| d) | Fastställa, inom tre år efter detta avtals ikraftträdande, bevarande- och förvaltningsåtgärder för det undersökande fisket i avtalsområdet. Parterna får från tid till annan ändra åtgärderna. Åtgärderna ska bland annat sörja för följande:






  i) | Att det undersökande fisket inte äventyrar syftet med detta avtal. |
| --- | --- | --- |

d)

Fastställa, inom tre år efter detta avtals ikraftträdande, bevarande- och förvaltningsåtgärder för det undersökande fisket i avtalsområdet. Parterna får från tid till annan ändra åtgärderna. Åtgärderna ska bland annat sörja för följande:

i)

Att det undersökande fisket inte äventyrar syftet med detta avtal.

| ii) | Att det undersökande fisket är begränsat i fråga om varaktighet, räckvidd och omfattning för att minimera påverkan på fiskbestånden och ekosystemen och att det omfattas av standardskyldigheter i enlighet med det datautbytesprotokoll som ska antas i enlighet med artikel 4.5. |
| --- | --- |

ii)

Att det undersökande fisket är begränsat i fråga om varaktighet, räckvidd och omfattning för att minimera påverkan på fiskbestånden och ekosystemen och att det omfattas av standardskyldigheter i enlighet med det datautbytesprotokoll som ska antas i enlighet med artikel 4.5.

| iii) | En part får endast tillåta undersökande fiske om det baseras på välgrundad vetenskaplig forskning och är förenligt med det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning och övervakning och med partens egna nationella vetenskapliga program. |
| --- | --- |

iii)

En part får endast tillåta undersökande fiske om det baseras på välgrundad vetenskaplig forskning och är förenligt med det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning och övervakning och med partens egna nationella vetenskapliga program.

| iv) | En part får endast tillåta undersökande fiske efter det att den har underrättat de andra parterna om sina planer för sådant fiske och har gett de andra parterna möjlighet att lämna synpunkter på planerna. |
| --- | --- |

iv)

En part får endast tillåta undersökande fiske efter det att den har underrättat de andra parterna om sina planer för sådant fiske och har gett de andra parterna möjlighet att lämna synpunkter på planerna.

| v) | En part ska på lämpligt sätt övervaka det undersökande fiske som den har godkänt och rapportera om det undersökande fiskets resultat till övriga parter. |
| --- | --- |

v)

En part ska på lämpligt sätt övervaka det undersökande fiske som den har godkänt och rapportera om det undersökande fiskets resultat till övriga parter.

2.   För att underlätta genomförandet av detta avtal, bland annat när det gäller det gemensamma programmet för vetenskaplig forskning och övervakning och andra åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 4, får parterna bilda kommittéer och liknande organ, där företrädare för arktiska lokalsamhällen, inklusive ursprungsbefolkningarna, får delta.

Artikel 6

Beslutsfattande

1.   Parternas beslut om procedurfrågor ska vara majoritetsbeslut där parterna avger ja- eller nejröster.

2.   För beslut i sakfrågor ska krävas enhälliga beslut. I detta avtal avses med enhällighet avsaknaden av en formell invändning vid den tidpunkt då beslutet fattades.

3.   En fråga ska anses vara en sakfråga om en av parterna anser att det är en sakfråga.

Artikel 7

Tvistlösning

Bestämmelserna om tvistlösning i del VIII i 1995 års avtal ska, efter nödvändig anpassning, tillämpas på varje tvist mellan parterna rörande tolkningen eller tillämpningen av detta avtal, oavsett om parterna är parter i 1995 års avtal eller inte.

Artikel 8

Icke-parter

1.   Parterna ska uppmuntra icke-parter till detta avtal att vidta åtgärder som är förenliga med bestämmelserna i detta avtal.

2.   Parterna ska vidta åtgärder som är förenliga med detta avtal och internationell lagstiftning för att avskräcka fartyg som för icke-parters flagg från att bedriva sådan verksamhet som urholkar ett effektivt genomförande av detta avtal.

Artikel 9

Undertecknande

1.   Detta avtal ska vara öppet för undertecknande i Ilulissat från och med den 3 oktober 2018 för Kanada, Folkrepubliken Kina, Konungariket Danmark med avseende på Färöarna och Grönland, Island, Japan, Republiken Korea, Konungariket Norge, Ryska federationen, Förenta staterna och Europeiska unionen och ska förbli öppet för undertecknande under tolv månader efter detta datum.

2.   För avtalets signatärer ska avtalet förbli öppet för ratificering, godtagande eller godkännande när som helst.

Artikel 10

Anslutning

1.   För de länder enligt artikel 9.1 som inte har undertecknat detta avtal och för Europeiska unionen, om den inte har undertecknat detta avtal, ska avtalet vara öppet för anslutning när som helst.

2.   Efter det att detta avtal har trätt i kraft får parterna bjuda in andra stater med ett verkligt intresse att ansluta sig till detta avtal.

Artikel 11

Ikraftträdande

1.   Detta avtal ska träda i kraft 30 dagar efter den dag då depositarien tagit emot alla instrument för ratificering, godtagande eller godkännande av, eller anslutning till, detta avtal för de stater och Europeiska unionen som anges i artikel 9.1.

2.   Efter det att detta avtal träder i kraft ska det, för varje stat som har inbjudits att ansluta sig i enlighet med artikel 10.2 och som har deponerat ett anslutningsinstrument, träda i kraft 30 dagar efter den dag då instrumentet deponerades.

Artikel 12

Uppsägning

En part får säga upp detta avtal när som helst genom att skriftligen anmäla uppsägningen till depositarien genom diplomatiska kanaler, med angivande av från vilken dag uppsägningen ska gälla, vilken ska vara tidigast sex månader efter det att uppsägningen anmäls. Uppsägning av detta avtal ska inte påverka de kvarvarande parternas tillämpning av avtalet och inte heller skyldigheten för den part som säger upp avtalet att uppfylla varje skyldighet enligt avtalet som parten under alla omständigheter annars skulle vara skyldig att uppfylla i enlighet med internationell rätt oavhängigt av detta avtal.

Artikel 13

Avtalets varaktighet

1.   Detta avtal ska inledningsvis gälla under en period av 16 år från och med ikraftträdandet.

2.   Efter utgången av den period som anges i punkt 1, ska detta avtal fortsätta att gälla under successiva förlängningsperioder på fem år, såvida inte en part

| a) | lägger fram en formell invändning mot en förlängning av avtalet vid det sista sammanträde mellan parterna som äger rum före utgången av den ursprungliga perioden eller en efterföljande förlängningsperiod, eller |
| --- | --- |

a)

lägger fram en formell invändning mot en förlängning av avtalet vid det sista sammanträde mellan parterna som äger rum före utgången av den ursprungliga perioden eller en efterföljande förlängningsperiod, eller

| b) | skickar en formell invändning mot en förlängning till depositarien skriftligen senast sex månader före utgången av den aktuella perioden. |
| --- | --- |

b)

skickar en formell invändning mot en förlängning till depositarien skriftligen senast sex månader före utgången av den aktuella perioden.

3.   Parterna ska sörja för en effektiv övergång mellan detta avtal och alla eventuella nya avtal som upprättar kompletterande regionala eller subregionala eller fiskeriförvaltningsorganisationer eller överenskommelser för förvaltningen av fisket inom avtalsområdet i syfte att trygga sunda marina ekosystem och säkerställa bevarandet och ett hållbart utnyttjande av fiskbestånden i avtalsområdet.

Artikel 14

Förhållande till andra avtal

1.   Parterna erkänner att de är och kommer att fortsätta att vara bundna av sina skyldigheter enligt relevanta bestämmelser i internationell rätt, inklusive såsom de avspeglas i konventionen och 1995 års avtal, och erkänner vikten av att fortsätta samarbeta för att fullgöra dessa skyldigheter, även om detta avtal löper ut eller avslutas i avsaknad av nya avtal om kompletterande regionala eller subregionala eller fiskeriförvaltningsorganisationer eller överenskommelser för förvaltningen av fisket i avtalsområdet.

2.   Inget i detta avtal ska påverka någon parts ståndpunkter med avseende på dess rättigheter och skyldigheter enligt internationella avtal eller dess ståndpunkter med avseende på sjörätt, däribland ståndpunkter med avseende på utövandet av rättigheter och jurisdiktion i Norra ishavet.

3.   Ingenting i detta avtal ska påverka någon parts rättigheter, jurisdiktion och skyldigheter enligt relevanta bestämmelser i internationell rätt såsom de avspeglas i konventionen eller 1995 års avtal, inklusive rätten att föreslå inledande av förhandlingar om inrättande av en eller flera regionala eller underregionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller överenskommelser för avtalsområdet.

4.   Detta avtal ska inte ändra de avtalsslutande parternas rättigheter och skyldigheter enligt andra avtal som är förenliga med detta avtal och som inte påverkar andra avtalsslutande parters åtnjutande av rättigheter eller fullgörande av skyldigheter enligt detta avtal. Detta avtal ska varken underminera eller strida de roller och mandat som fastställs i befintliga internationella system för fiskeriförvaltning.

Artikel 15

Depositarie

1.   Kanadas regering ska vara depositarie för detta avtal.

2.   Ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrumenten ska deponeras hos depositarien.

3.   Depositarien ska informera alla signatärer och alla parter om de ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument som deponeras och utföra de övriga funktioner som fastställs i Wienkonventionen om traktaträtten från 1969.

Utfärdat i Ilulissat den tredje oktober tjugohundraarton i ett enda original på engelska, franska, kinesiska och ryska, vilka alla texter är lika giltiga.

---

FÖRORDNINGAR

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/9

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/408

av den 14 mars 2019

om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GENOMFÖRANDEFÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 269/2014 av den 17 mars 2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (1), särskilt artikel 14.1, 14.3 och 14.4,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 mars 2014 antog rådet förordning (EU) nr 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 mars 2014 antog rådet förordning (EU) nr 269/2014.

| (2) | På grundval av en översyn utförd av rådet bör uppgifterna gällande vissa personer och enheter i bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014 ändras, och uppgifterna för en avliden person bör strykas. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn utförd av rådet bör uppgifterna gällande vissa personer och enheter i bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014 ändras, och uppgifterna för en avliden person bör strykas.

| (3) | Bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014 ska ändras enligt bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 mars 2019.

På rådets vägnar

G. CIAMBA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Uppgifterna om följande person ska utgå:






  96. | Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO (Aleksandr Vladimirovitj ZACHARTJENKO) |
| --- | --- | --- |

1.

Uppgifterna om följande person ska utgå:

96.

Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO (Aleksandr Vladimirovitj ZACHARTJENKO)

| 2. | Uppgifterna om de personer och enheter som förtecknas nedan ska ersättas med följande uppgifter.
  Personer | Namn | Personuppgifter | Skäl | Datum för uppförande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”19. | Aleksandr Viktorovich VITKO (Aleksandr Viktorovitj VITKO)
  (Александр Викторович ВИТКО) | Födelsedatum: 13.9.1961
  Födelseort: Vitebsk (Vitsebsk) (Vitryska SSR) | F.d. befälhavare för Svartahavsflottan och amiral. Ställföreträdande chef för den ryska marinen.
  Ansvarig för befälet över ryska styrkor som har ockuperat Ukrainas suveräna territorium. | 17.3.2014 |
| 22. | Dmitry Olegovich ROGOZIN (Dmitrij Olegovitj ROGOZIN)
  (Дмитрий Олегович РОГОЗИН) | Födelsedatum: 21.12.1963
  Födelseort: Moskva | F.d. vice premiärminister i Ryska federationen. Uppmanade offentligt till annekteringen av Krim.
  Innehar sedan 2018 befattningen som generaldirektör i ett statligt bolag. | 21.3.2014 |
| 31. | Valery Kirillovich MEDVEDEV (Valerij Kirillovitj MEDVEDEV)
  (Валерий Кириллович МЕДВЕДЕВ)
  Valeriy Kyrylovych MEDVEDIEV
  (Валерiй Кирилович МЕДВЕДЄВ) | Födelsedatum: 21.8.1946
  Födelseort: Sjmakovka, regionen Primorskij | F.d. ordförande i Sevastopols valkommission (till och med den 26 maj 2017). Ansvarig för organisationen av folkomröstningen i Krim. Ansvarig inom det ryska systemet för undertecknande av resultatet av folkomröstningen.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 21.3.2014 |
| 35. | Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (Oleg Jevgenjevitj BELAVENTSEV)
  (Олег Евгеньевич БЕЛАВЕНЦЕВ) | Födelsedatum: 15.9.1949
  Födelseort: Moskva | F.d. befullmäktigad företrädare för Ryska federationens president i det s.k. federala distriktet Krim, ansvarig för genomförandet av det ryska statsöverhuvudets konstitutionella prerogativ på den annekterade autonoma republiken Krims territorium. F.d. icke-ständig ledamot av ryska säkerhetsrådet.
  F.d. befullmäktigad företrädare för Ryska federationens president i det federala distriktet Nordkaukasien (till och med juni 2018).
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 29.4.2014 |
| 36. | Oleg Genrikhovich SAVELYEV (Oleg Genrichovitj SAVELJEV)
  (Олег Генрихович САВЕЛЬЕВ) | Födelsedatum: 27.10.1965
  Födelseort: Leningrad | F.d. minister för Krimfrågor. Ansvarig för integreringen av den annekterade Autonoma republiken Krim i Ryska federationen.
  F.d. biträdande stabschef för Rysslands regering, ansvarig för organiserandet av arbetet inom regeringens kommission för socioekonomisk utveckling i ’Republiken Krim’.
  Stabschef vid Ryska federationens revisionskammare. | 29.4.2014 |
| 46. | Denys Volodymyrovych PUSHYLIN (Denys Volodomyrovytj PUSJYLIN) (Денис Володимирович ПУШИЛIН)
  Denis Vladimirovich PUSHILIN (Denis Vladimirovitj PUSJILIN) (Денис Владимирович ПУШИЛИН) | Födelsedatum: 9.5.1981 eller 9.5.1982
  Födelseort: Makijikva (länet Donetsk) | En av ledarna för ’Folkrepubliken Donetsk’. Deltog i övertagandet och ockupationen av den regionala administrationen i Donetsk 2014. Till och med den 4 september 2015 s.k. vice ordförande för ’folkrådet’ i ’Folkrepubliken Donetsk’. Från och med den 4 september 2015’ordförande’ för ’folkrådet i Folkrepubliken Donetsk’. S.k. tillförordnad ledare för ’Folkrepubliken Donetsk’ efter den 7 september 2018. S.k. ledare för ’Folkrepubliken Donetsk’ efter de s.k. valen den 11 november 2018. | 29.4.2014 |
| 55. | Igor Nikolaevich BEZLER (Igor Nikolajevitj BEZLER) (alias Bes [djävul])
  (Игорь Николаевич БЕЗЛЕР)
  Ihor Mykolayovych BEZLER
  (Iгор Миколайович БЕЗЛЕР) | Födelsedatum: 30.12.1965
  Födelseort: Simferopol, Krim | En av de före detta ledarna för Horlivkas självutnämnda milis. Han övertog kontrollen över den ukrainska säkerhetstjänstens regionalkontor i Donetsk och intog därefter inrikesministeriets distriktskontor i staden Horlivka. Han har kopplingar till Igor Strelkov/Girkin, under vars befäl han var inblandad i mordet på den folkvalde ledamoten Volodymyr Rybak i Horlivkas kommunfullmäktige.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 12.5.2014 |
| 83. | Ekaterina Iurievna GUBAREVA (Jekaterina Jurjevna GUBAREVA)
  (Екатерина Юрьевна ГУБАРЕВА)
  Kateryna Yuriyivna GUBARIEVA (HUBARIEVA)
  (Катерина Юрiївна ГУБАРЄВА) | Födelsedatum: 5.7.1983 eller 10.3.1983
  Födelseort: Katjova (länet Cherson) | I egenskap av före detta s.k. utrikesminister var hon ansvarig för försvaret av den s.k. Folkrepubliken Donetsk, och på så sätt undergrävde hon Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Genom att åta sig detta och agera i denna egenskap har hon stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar och separatistisk politik.
  Före detta ledamot av det s.k. folkrådet i ’Folkrepubliken Donetsk’ (till och med november 2018). | 25.7.2014 |
| 89. | Oksana TCHIGRINA
  Oksana Aleksandrovna CHIGRINA (CHYHRYNA) (Oksana Aleksandrovna TJIGRINA)
  (Оксана Александровна ЧИГРИНА) | Födelsedatum: möjligen 23.7.1981 | F.d. talesperson för den s.k. regeringen i den s.k. Folkrepubliken Lugansk som gjorde uttalanden för att berättiga bland annat nedskjutningen av ett ukrainskt militärflygplan, tagande av gisslan, de olagliga väpnade gruppernas olagliga stridsverksamhet, vilket har undergrävt Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och enhet.
  F.d. talesperson för ’Folkrepubliken Lugansks’ presstjänst.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 30.7.2014 |
| 91. | Sergey Vadimovich ABISOV
  (Сергей Вадимович АБИСОВ)
  Sergiy (Serhiy) Vadymovych ABISOV
  (Сергiй Вадимович АБIСОВ) | Födelsedatum: 27.11.1967
  Födelseort: Simferopol, Krim | Genom att samtycka till att utnämnas till s.k. inrikesminister i ’Republiken Krim’ av Rysslands president (dekret nr 301) den 5 maj 2014, och genom sina åtgärder som s.k. inrikesminister har han undergrävt Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och enhet.
  Entledigad från posten som s.k. inrikesminister i ’Republiken Krim’ i juni 2018. | 30.7.2014 |
| 97. | Vladimir Petrovich KONONOV (Vladimir Petrovitj KONONOV) (alias ’Tsar’)
  (Владимир Петровнч КОНОНОВ)
  Volodymyr Petrovych KONONOV
  (Володимир Петрович КОНОНОВ) | Födelsedatum: 14.10.1974
  Födelseort: Gorskij, länet Luhansk | Han har från och med den 14 augusti 2014 ersatt Igor Strelkov/Girkin som s.k. försvarsminister i ’Folkrepubliken Donetsk’. Han har enligt uppgift fört befälet över en division av stridande separatister i Donetsk sedan i april 2014 och har lovat att lösa den strategiska uppgiften att avvärja Ukrainas militära aggression. Kononov har därför stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
  Entledigad från posten som s.k. försvarsminister i september 2018. | 12.9.2014 |
| 102. | Andrei Nikolaevich RODKIN (Andrej Nikolajevitj RODKIN)
  (Андрей Николаевич РОДКИН) | Födelsedatum: 23.9.1976
  Födelseort: Moskva | F.d. Moskvaföreträdare för ’Folkrepubliken Donetsk’. Han har i sina uttalanden bland annat talat om att milisen är beredd att föra ett gerillakrig och att de beslagtagit vapensystem från den ukrainska försvarsmakten. Han har därmed stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
  En av de f.d. ledarna för ’förbundet för frivilliga i Donbass’.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 12.9.2014 |
| 103. | Aleksandr Akimovich KARAMAN (Aleksandr Akimovitj KARAMAN)
  (Александр Акимович КАРАМАН),
  Alexandru CARAMAN | Födelsedatum: 26.7.1956
  Födelseort: Cioburciu, distriktet Slobozia, nu Republiken Moldavien | Före detta s.k. vice premiärminister för sociala frågor i ’Folkrepubliken Donetsk’. Har samröre med Vladimir Antiufejev, som var ansvarig för separatistiska ’regeringsaktiviteter’ i den s.k. Folkrepubliken Donetsks ’regering’. Han har därmed stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Rysslands f.d. vice premiärminister Dmitrij Rogozins skyddsling. F.d. förvaltningschef i ministerrådet i ’Folkrepubliken Donetsk’.
  Till och med mars 2017 s.k. befullmäktigad företrädare för presidenten för ’Pridnestroviska Moldaviska republiken’ i Ryska federationen.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 12.9.2014 |
| 120. | Sergey Yurievich KOZYAKOV (Sergej Jurjevitj KOZIAKOV)
  (Сергей Юрьевич КОЗЬЯКОВ)
  Serhiy Yuriyovych KOZYAKOV
  (Сергiй Юрiйович КОЗЬЯКОВ) | Födelsedatum: 29.9.1982 eller 23.9.1982 | I sin tidigare egenskap av s.k. ordförande för ’Lugansks centrala valkommission’ ansvarade han för anordnandet av de s.k. valen den 2 november 2014 i ’Folkrepubliken Lugansk’. Dessa ’val’ stred mot ukrainsk lagstiftning och var därför olagliga. Från oktober 2015 till december 2017 s.k. justitieminister i ’Folkrepubliken Lugansk’.
  Genom att ta sig an dessa uppgifter och verka i denna egenskap, och genom att anordna de olagliga ’valen’ har han således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  Fortsätter att stödja och legitimera separatistisk politik i samarbete med separatistmyndigheter. | 29.11.2014 |
| 122. | Larisa Leonidovna AIRAPETYAN (Larisa Leonidovna AJRAPETIAN) (alias Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN eller Larysa AIRAPETYAN)
  (Лариса Леонидовна АЙРАПЕТЯН)
  (Лариса Леонiдiвна АЙРАПЕТЯН) | Födelsedatum: 21.2.1970 | Före detta ’hälsominister’ i ’Folkrepubliken Lugansk’. Kandiderade vid de s.k. valen den 2 november 2014 till befattningen som ’ledare’ för ’Folkrepubliken Lugansk’.
  Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.
  Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap och genom att formellt kandidera vid de olagliga ’valen’ har hon aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende, och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 29.11.2014 |
| 129. | Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (Jevgenij Eduardovitj MICHAJLOV) (alias Yevhen Eduardovych MYCHAYLOV)
  (Евгений Эдуардович МИХАЙЛОВ)
  (Євген Едуардович МИХАЙЛОВ) | Födelsedatum: 17.3.1963
  Födelseort: Archangelsk | Före detta s.k. minister i ministerrådet (förvaltningschef för regeringsfrågor) i ’Folkrepubliken Donetsk’.
  Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 29.11.2014 |
| 132. | Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO (Vladislav Nikolajevitj DEJNEGO) (alias Vladislav Nykolayevich DEYNEGO)
  (Владислав Миколайович ДЕЙНЕГО)
  (Владислав Николаевич ДЕЙНЕГО) | Födelsedatum: 12.3.1964
  Födelseort: Romny, länet Sumy
  Ромны, Сумская область | F.d. ’vice ordförande’ för ’folkrådet’ i ’Folkrepubliken Lugansk’.
  Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  För närvarande s.k. tillförordnad utrikesminister i den s.k. Folkrepubliken Lugansk. | 29.11.2014 |
| 138. | Alexandr Vasilievich SHUBIN (Alexandr Vasiljevitj SJUBIN)
  (Александр Васильевич ШУБИН) | Födelsedatum: 20.5.1972 eller 30.5.1972
  Födelseort: Luhansk | Före detta s.k. justitieminister i den olagliga s.k. Folkrepubliken Lugansk. F.d. ’vice ordförande’ för ’centrala valkommissionen’ i ’Folkrepubliken Lugansk’.
  Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  Entledigad som ordförande i den ’centrala valkommissionen’ i den s.k. Folkrepubliken Lugansk i juni 2018. | 16.2.2015 |
| 142. | Aleksandr Yurievich TIMOFEEV (Aleksandr Jurjevitj TIMOFEJEV)
  (Александр Юрьевич ТИМОФЕЕВ)
  Oleksandr Yuriyovych TYMOFEYEV (Oleksandr Jurijovytj TYMOFEJEV)
  (Олександр Юрiйович ТИМОФЕЄВ) | Födelsedatum: 15.5.1971
  Födelseort: Nevinnomyssk, territoriet Stavropol
  Невинномысск, Ставропольский край | F.d. s.k. finans- och skatteminister i ’Folkrepubliken Donetsk’.
  Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  Entledigad från posten som s.k. finans- och skatteminister i september 2018. | 16.2.2015 |
| 149. | Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (Andrej Valerjevitj KARTAPOLOV)
  (Андрей Валерьевич КАРТAПOЛOВ) | Födelsedatum: 9.11.1963
  Födelseort: Tyska demokratiska republiken (DDR) | F.d. befälhavare för det västra militärdistriktet. F.d. chef för centrala operativa avdelningen och ställföreträdande generalstabschef vid Ryska federationens försvarsmakt. Deltar aktivt i utformningen och genomförandet av de ryska styrkornas militära kampanj i Ukraina.
  Genom att utöva operativ kontroll över de väpnade styrkorna deltog han, i enlighet med den verksamhet som angetts för generalstaben, aktivt i utformningen och genomförandet av den ryska regeringens politik, vilken hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
  Vice försvarsminister sedan juli 2018. | 16.2.2015” |

2.

Uppgifterna om de personer och enheter som förtecknas nedan ska ersättas med följande uppgifter.

Personer

Namn

Personuppgifter

Skäl

Datum för uppförande

”19.

Aleksandr Viktorovich VITKO (Aleksandr Viktorovitj VITKO)

(Александр Викторович ВИТКО)

Födelsedatum: 13.9.1961

Födelseort: Vitebsk (Vitsebsk) (Vitryska SSR)

F.d. befälhavare för Svartahavsflottan och amiral. Ställföreträdande chef för den ryska marinen.

Ansvarig för befälet över ryska styrkor som har ockuperat Ukrainas suveräna territorium.

17.3.2014

22.

Dmitry Olegovich ROGOZIN (Dmitrij Olegovitj ROGOZIN)

(Дмитрий Олегович РОГОЗИН)

Födelsedatum: 21.12.1963

Födelseort: Moskva

F.d. vice premiärminister i Ryska federationen. Uppmanade offentligt till annekteringen av Krim.

Innehar sedan 2018 befattningen som generaldirektör i ett statligt bolag.

21.3.2014

31.

Valery Kirillovich MEDVEDEV (Valerij Kirillovitj MEDVEDEV)

(Валерий Кириллович МЕДВЕДЕВ)

Valeriy Kyrylovych MEDVEDIEV

(Валерiй Кирилович МЕДВЕДЄВ)

Födelsedatum: 21.8.1946

Födelseort: Sjmakovka, regionen Primorskij

F.d. ordförande i Sevastopols valkommission (till och med den 26 maj 2017). Ansvarig för organisationen av folkomröstningen i Krim. Ansvarig inom det ryska systemet för undertecknande av resultatet av folkomröstningen.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

21.3.2014

35.

Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (Oleg Jevgenjevitj BELAVENTSEV)

(Олег Евгеньевич БЕЛАВЕНЦЕВ)

Födelsedatum: 15.9.1949

Födelseort: Moskva

F.d. befullmäktigad företrädare för Ryska federationens president i det s.k. federala distriktet Krim, ansvarig för genomförandet av det ryska statsöverhuvudets konstitutionella prerogativ på den annekterade autonoma republiken Krims territorium. F.d. icke-ständig ledamot av ryska säkerhetsrådet.

F.d. befullmäktigad företrädare för Ryska federationens president i det federala distriktet Nordkaukasien (till och med juni 2018).

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

29.4.2014

36.

Oleg Genrikhovich SAVELYEV (Oleg Genrichovitj SAVELJEV)

(Олег Генрихович САВЕЛЬЕВ)

Födelsedatum: 27.10.1965

Födelseort: Leningrad

F.d. minister för Krimfrågor. Ansvarig för integreringen av den annekterade Autonoma republiken Krim i Ryska federationen.

F.d. biträdande stabschef för Rysslands regering, ansvarig för organiserandet av arbetet inom regeringens kommission för socioekonomisk utveckling i ’Republiken Krim’.

Stabschef vid Ryska federationens revisionskammare.

29.4.2014

46.

Denys Volodymyrovych PUSHYLIN (Denys Volodomyrovytj PUSJYLIN) (Денис Володимирович ПУШИЛIН)

Denis Vladimirovich PUSHILIN (Denis Vladimirovitj PUSJILIN) (Денис Владимирович ПУШИЛИН)

Födelsedatum: 9.5.1981 eller 9.5.1982

Födelseort: Makijikva (länet Donetsk)

En av ledarna för ’Folkrepubliken Donetsk’. Deltog i övertagandet och ockupationen av den regionala administrationen i Donetsk 2014. Till och med den 4 september 2015 s.k. vice ordförande för ’folkrådet’ i ’Folkrepubliken Donetsk’. Från och med den 4 september 2015’ordförande’ för ’folkrådet i Folkrepubliken Donetsk’. S.k. tillförordnad ledare för ’Folkrepubliken Donetsk’ efter den 7 september 2018. S.k. ledare för ’Folkrepubliken Donetsk’ efter de s.k. valen den 11 november 2018.

29.4.2014

55.

Igor Nikolaevich BEZLER (Igor Nikolajevitj BEZLER) (alias Bes [djävul])

(Игорь Николаевич БЕЗЛЕР)

Ihor Mykolayovych BEZLER

(Iгор Миколайович БЕЗЛЕР)

Födelsedatum: 30.12.1965

Födelseort: Simferopol, Krim

En av de före detta ledarna för Horlivkas självutnämnda milis. Han övertog kontrollen över den ukrainska säkerhetstjänstens regionalkontor i Donetsk och intog därefter inrikesministeriets distriktskontor i staden Horlivka. Han har kopplingar till Igor Strelkov/Girkin, under vars befäl han var inblandad i mordet på den folkvalde ledamoten Volodymyr Rybak i Horlivkas kommunfullmäktige.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

12.5.2014

83.

Ekaterina Iurievna GUBAREVA (Jekaterina Jurjevna GUBAREVA)

(Екатерина Юрьевна ГУБАРЕВА)

Kateryna Yuriyivna GUBARIEVA (HUBARIEVA)

(Катерина Юрiївна ГУБАРЄВА)

Födelsedatum: 5.7.1983 eller 10.3.1983

Födelseort: Katjova (länet Cherson)

I egenskap av före detta s.k. utrikesminister var hon ansvarig för försvaret av den s.k. Folkrepubliken Donetsk, och på så sätt undergrävde hon Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Genom att åta sig detta och agera i denna egenskap har hon stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar och separatistisk politik.

Före detta ledamot av det s.k. folkrådet i ’Folkrepubliken Donetsk’ (till och med november 2018).

25.7.2014

89.

Oksana TCHIGRINA

Oksana Aleksandrovna CHIGRINA (CHYHRYNA) (Oksana Aleksandrovna TJIGRINA)

(Оксана Александровна ЧИГРИНА)

Födelsedatum: möjligen 23.7.1981

F.d. talesperson för den s.k. regeringen i den s.k. Folkrepubliken Lugansk som gjorde uttalanden för att berättiga bland annat nedskjutningen av ett ukrainskt militärflygplan, tagande av gisslan, de olagliga väpnade gruppernas olagliga stridsverksamhet, vilket har undergrävt Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och enhet.

F.d. talesperson för ’Folkrepubliken Lugansks’ presstjänst.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

30.7.2014

91.

Sergey Vadimovich ABISOV

(Сергей Вадимович АБИСОВ)

Sergiy (Serhiy) Vadymovych ABISOV

(Сергiй Вадимович АБIСОВ)

Födelsedatum: 27.11.1967

Födelseort: Simferopol, Krim

Genom att samtycka till att utnämnas till s.k. inrikesminister i ’Republiken Krim’ av Rysslands president (dekret nr 301) den 5 maj 2014, och genom sina åtgärder som s.k. inrikesminister har han undergrävt Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och enhet.

Entledigad från posten som s.k. inrikesminister i ’Republiken Krim’ i juni 2018.

30.7.2014

97.

Vladimir Petrovich KONONOV (Vladimir Petrovitj KONONOV) (alias ’Tsar’)

(Владимир Петровнч КОНОНОВ)

Volodymyr Petrovych KONONOV

(Володимир Петрович КОНОНОВ)

Födelsedatum: 14.10.1974

Födelseort: Gorskij, länet Luhansk

Han har från och med den 14 augusti 2014 ersatt Igor Strelkov/Girkin som s.k. försvarsminister i ’Folkrepubliken Donetsk’. Han har enligt uppgift fört befälet över en division av stridande separatister i Donetsk sedan i april 2014 och har lovat att lösa den strategiska uppgiften att avvärja Ukrainas militära aggression. Kononov har därför stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Entledigad från posten som s.k. försvarsminister i september 2018.

12.9.2014

102.

Andrei Nikolaevich RODKIN (Andrej Nikolajevitj RODKIN)

(Андрей Николаевич РОДКИН)

Födelsedatum: 23.9.1976

Födelseort: Moskva

F.d. Moskvaföreträdare för ’Folkrepubliken Donetsk’. Han har i sina uttalanden bland annat talat om att milisen är beredd att föra ett gerillakrig och att de beslagtagit vapensystem från den ukrainska försvarsmakten. Han har därmed stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

En av de f.d. ledarna för ’förbundet för frivilliga i Donbass’.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

12.9.2014

103.

Aleksandr Akimovich KARAMAN (Aleksandr Akimovitj KARAMAN)

(Александр Акимович КАРАМАН),

Alexandru CARAMAN

Födelsedatum: 26.7.1956

Födelseort: Cioburciu, distriktet Slobozia, nu Republiken Moldavien

Före detta s.k. vice premiärminister för sociala frågor i ’Folkrepubliken Donetsk’. Har samröre med Vladimir Antiufejev, som var ansvarig för separatistiska ’regeringsaktiviteter’ i den s.k. Folkrepubliken Donetsks ’regering’. Han har därmed stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Rysslands f.d. vice premiärminister Dmitrij Rogozins skyddsling. F.d. förvaltningschef i ministerrådet i ’Folkrepubliken Donetsk’.

Till och med mars 2017 s.k. befullmäktigad företrädare för presidenten för ’Pridnestroviska Moldaviska republiken’ i Ryska federationen.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

12.9.2014

120.

Sergey Yurievich KOZYAKOV (Sergej Jurjevitj KOZIAKOV)

(Сергей Юрьевич КОЗЬЯКОВ)

Serhiy Yuriyovych KOZYAKOV

(Сергiй Юрiйович КОЗЬЯКОВ)

Födelsedatum: 29.9.1982 eller 23.9.1982

I sin tidigare egenskap av s.k. ordförande för ’Lugansks centrala valkommission’ ansvarade han för anordnandet av de s.k. valen den 2 november 2014 i ’Folkrepubliken Lugansk’. Dessa ’val’ stred mot ukrainsk lagstiftning och var därför olagliga. Från oktober 2015 till december 2017 s.k. justitieminister i ’Folkrepubliken Lugansk’.

Genom att ta sig an dessa uppgifter och verka i denna egenskap, och genom att anordna de olagliga ’valen’ har han således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.

Fortsätter att stödja och legitimera separatistisk politik i samarbete med separatistmyndigheter.

29.11.2014

122.

Larisa Leonidovna AIRAPETYAN (Larisa Leonidovna AJRAPETIAN) (alias Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN eller Larysa AIRAPETYAN)

(Лариса Леонидовна АЙРАПЕТЯН)

(Лариса Леонiдiвна АЙРАПЕТЯН)

Födelsedatum: 21.2.1970

Före detta ’hälsominister’ i ’Folkrepubliken Lugansk’. Kandiderade vid de s.k. valen den 2 november 2014 till befattningen som ’ledare’ för ’Folkrepubliken Lugansk’.

Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.

Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap och genom att formellt kandidera vid de olagliga ’valen’ har hon aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende, och ytterligare destabiliserat Ukraina.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

29.11.2014

129.

Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (Jevgenij Eduardovitj MICHAJLOV) (alias Yevhen Eduardovych MYCHAYLOV)

(Евгений Эдуардович МИХАЙЛОВ)

(Євген Едуардович МИХАЙЛОВ)

Födelsedatum: 17.3.1963

Födelseort: Archangelsk

Före detta s.k. minister i ministerrådet (förvaltningschef för regeringsfrågor) i ’Folkrepubliken Donetsk’.

Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

29.11.2014

132.

Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO (Vladislav Nikolajevitj DEJNEGO) (alias Vladislav Nykolayevich DEYNEGO)

(Владислав Миколайович ДЕЙНЕГО)

(Владислав Николаевич ДЕЙНЕГО)

Födelsedatum: 12.3.1964

Födelseort: Romny, länet Sumy

Ромны, Сумская область

F.d. ’vice ordförande’ för ’folkrådet’ i ’Folkrepubliken Lugansk’.

Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.

För närvarande s.k. tillförordnad utrikesminister i den s.k. Folkrepubliken Lugansk.

29.11.2014

138.

Alexandr Vasilievich SHUBIN (Alexandr Vasiljevitj SJUBIN)

(Александр Васильевич ШУБИН)

Födelsedatum: 20.5.1972 eller 30.5.1972

Födelseort: Luhansk

Före detta s.k. justitieminister i den olagliga s.k. Folkrepubliken Lugansk. F.d. ’vice ordförande’ för ’centrala valkommissionen’ i ’Folkrepubliken Lugansk’.

Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.

Entledigad som ordförande i den ’centrala valkommissionen’ i den s.k. Folkrepubliken Lugansk i juni 2018.

16.2.2015

142.

Aleksandr Yurievich TIMOFEEV (Aleksandr Jurjevitj TIMOFEJEV)

(Александр Юрьевич ТИМОФЕЕВ)

Oleksandr Yuriyovych TYMOFEYEV (Oleksandr Jurijovytj TYMOFEJEV)

(Олександр Юрiйович ТИМОФЕЄВ)

Födelsedatum: 15.5.1971

Födelseort: Nevinnomyssk, territoriet Stavropol

Невинномысск, Ставропольский край

F.d. s.k. finans- och skatteminister i ’Folkrepubliken Donetsk’.

Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.

Entledigad från posten som s.k. finans- och skatteminister i september 2018.

16.2.2015

149.

Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (Andrej Valerjevitj KARTAPOLOV)

(Андрей Валерьевич КАРТAПOЛOВ)

Födelsedatum: 9.11.1963

Födelseort: Tyska demokratiska republiken (DDR)

F.d. befälhavare för det västra militärdistriktet. F.d. chef för centrala operativa avdelningen och ställföreträdande generalstabschef vid Ryska federationens försvarsmakt. Deltar aktivt i utformningen och genomförandet av de ryska styrkornas militära kampanj i Ukraina.

Genom att utöva operativ kontroll över de väpnade styrkorna deltog han, i enlighet med den verksamhet som angetts för generalstaben, aktivt i utformningen och genomförandet av den ryska regeringens politik, vilken hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Vice försvarsminister sedan juli 2018.

16.2.2015”

Enheter

| | Namn | Personuppgifter | Skäl | Datum för uppförande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”4. | S.k. Folkrepubliken Donetsk
  ’Донецкая народная республика’
  ’Donétskaya naródnaya respúblika’ | Officiell information:
  https://dnr-online.ru/
  http://smdnr.ru/
  https://dnrsovet.su/
  https://denis-pushilin.ru/ | Den s.k. Folkrepubliken Donetsk utropades den 7 april 2014.
  Ansvarig för att ha organiserat den olagliga folkomröstningen den 11 maj 2014. Självständighetsförklaring den 12 maj 2014.
  Den 24 maj 2014 undertecknade de s.k. folkrepublikerna Donetsk och Lugansk ett avtal om inrättande av den s.k. Federala staten Novorossija.
  Detta strider mot Ukrainas konstitution och följaktligen mot internationell rätt, vilket således innebär undergrävande av Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
  Den är även inblandad i rekrytering till olagliga beväpnade separatistgrupper, och hotar således Ukrainas stabilitet eller säkerhet. | 25.7.2014 |
| 5. | S.k. Federala staten Novorossija
  ’Федеративное государство Новороссия’
  ’Federativnoye Gosudarstvo Novorossiya’ (’Federativnoje Gosudarstvo Novorossija’) | Officiella pressmeddelanden:
  http://novopressa.ru/
  http://novorossia-tv.ru/
  http://novorossia.today/
  http://novorossiia.ru/
  https://www.novorosinform.org/ | Den 24 maj 2014 undertecknade ’folkrepublikerna’ Donetsk och Lugansk ett avtal om inrättande av den icke erkända ’Federala staten Novorossija’.
  Detta strider mot Ukrainas konstitution och följaktligen mot internationell rätt, vilket således innebär att det hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. | 25.7.2014 |
| 24. | Donetsk Republic (Public organisation)
  Донецкая республика | Officiell information:
  http://oddr.info/ | Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i den s.k. Folkrepubliken Donetsk den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’va’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.
  Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina. Grundades av Andriy PURGIN och leddes av Alexander ZAKHARCHENKO. Nominerade 2018 Denis PUSHYLIN, till ’ledare’ för den s.k. Folkrepubliken Donetsk. | 29.11.2014 |
| 25. | Peace to Luhansk Region (Mir Luganschine)
  Мир Луганщине | https://mir-lug.info/ | Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i ’Folkrepubliken Lugansk’ den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.
  Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina. | 29.11.2014 |
| 26. | Free Donbass (alias ’Free Donbas’, ’Svobodny Donbass’)
  Свободньιй Донбасс | http://www.odsd.ru/ | Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i ’Folkrepubliken Donetsk’ den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.
  Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina. | 29.11.2014 |
| 28. | Luhansk Economic Union (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz)
  Луганский экономический союз | Officiell information:
  https://nslnr.su/about/obshchestvennye-organizatsii/337/
  https://vk.com/public97306393 | ’Social organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i den s.k. Folkrepubliken Lugansk den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Nominerade en kandidat, Oleg AKIMOV, till ’ledare’ för den s.k. Folkrepubliken Lugansk 2014 och ledamot av det s.k. folkrådet i ’Folkrepubliken Lugansk’ 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.
  Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina. | 29.11.2014” |

Namn

Personuppgifter

Skäl

Datum för uppförande

”4.

S.k. Folkrepubliken Donetsk

’Донецкая народная республика’

’Donétskaya naródnaya respúblika’

Officiell information:

https://dnr-online.ru/

http://smdnr.ru/

https://dnrsovet.su/

https://denis-pushilin.ru/

Den s.k. Folkrepubliken Donetsk utropades den 7 april 2014.

Ansvarig för att ha organiserat den olagliga folkomröstningen den 11 maj 2014. Självständighetsförklaring den 12 maj 2014.

Den 24 maj 2014 undertecknade de s.k. folkrepublikerna Donetsk och Lugansk ett avtal om inrättande av den s.k. Federala staten Novorossija.

Detta strider mot Ukrainas konstitution och följaktligen mot internationell rätt, vilket således innebär undergrävande av Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Den är även inblandad i rekrytering till olagliga beväpnade separatistgrupper, och hotar således Ukrainas stabilitet eller säkerhet.

25.7.2014

5.

S.k. Federala staten Novorossija

’Федеративное государство Новороссия’

’Federativnoye Gosudarstvo Novorossiya’ (’Federativnoje Gosudarstvo Novorossija’)

Officiella pressmeddelanden:

http://novopressa.ru/

http://novorossia-tv.ru/

http://novorossia.today/

http://novorossiia.ru/

https://www.novorosinform.org/

Den 24 maj 2014 undertecknade ’folkrepublikerna’ Donetsk och Lugansk ett avtal om inrättande av den icke erkända ’Federala staten Novorossija’.

Detta strider mot Ukrainas konstitution och följaktligen mot internationell rätt, vilket således innebär att det hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

25.7.2014

24.

Donetsk Republic (Public organisation)

Донецкая республика

Officiell information:

http://oddr.info/

Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i den s.k. Folkrepubliken Donetsk den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’va’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.

Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina. Grundades av Andriy PURGIN och leddes av Alexander ZAKHARCHENKO. Nominerade 2018 Denis PUSHYLIN, till ’ledare’ för den s.k. Folkrepubliken Donetsk.

29.11.2014

25.

Peace to Luhansk Region (Mir Luganschine)

Мир Луганщине

https://mir-lug.info/

Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i ’Folkrepubliken Lugansk’ den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.

Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina.

29.11.2014

26.

Free Donbass (alias ’Free Donbas’, ’Svobodny Donbass’)

Свободньιй Донбасс

http://www.odsd.ru/

Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i ’Folkrepubliken Donetsk’ den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.

Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina.

29.11.2014

28.

Luhansk Economic Union (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz)

Луганский экономический союз

Officiell information:

https://nslnr.su/about/obshchestvennye-organizatsii/337/

https://vk.com/public97306393

’Social organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i den s.k. Folkrepubliken Lugansk den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Nominerade en kandidat, Oleg AKIMOV, till ’ledare’ för den s.k. Folkrepubliken Lugansk 2014 och ledamot av det s.k. folkrådet i ’Folkrepubliken Lugansk’ 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.

Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina.

29.11.2014”

---

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/16

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/409

av den 14 mars 2019

om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 269/2014 av den 17 mars 2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (1), särskilt artikel 14.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 mars 2014 antog rådet förordning (EU) nr 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 mars 2014 antog rådet förordning (EU) nr 269/2014.

| (2) | Med beaktande av Ryska federationens våldsanvändning, som den 25 november 2018 ledde till ett frihetsberövande av ukrainska militärer och ett övertagande av fartyg i Kertjsundet, i strid med internationell rätt och med åsidosättande av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet, anser rådet att åtta personer bör läggas till i den förteckning över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder som återfinns i bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014. |
| --- | --- |

(2)

Med beaktande av Ryska federationens våldsanvändning, som den 25 november 2018 ledde till ett frihetsberövande av ukrainska militärer och ett övertagande av fartyg i Kertjsundet, i strid med internationell rätt och med åsidosättande av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet, anser rådet att åtta personer bör läggas till i den förteckning över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder som återfinns i bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014.

| (3) | Bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De personer som förtecknas i bilagan till den här förordningen ska läggas till i förteckningen i bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 mars 2019.

På rådets vägnar

G. CIAMBA

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

1

---

BILAGA

Följande personer ska läggas till i förteckningen över personer i bilaga I till förordning (EU) nr 269/2014:

| | Namn | Personuppgifter | Skäl | Datum för uppförande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”176. | Sergey Nikolayevich STANKEVICH
  (Сергей Николаевич СТАНКЕВИЧ) | Kön: man
  Födelsedatum: 27.1.1963 | Chef för direktoratet för gränsfrågor vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst för ”Republiken Krim och staden Sevastopol”, konteramiral. I denna egenskap var han ansvarig för den ryska kustflottans aktioner mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 177. | Andrey Borisovich SHEIN
  (Андрей Борисович ШЕИН) | Kön: man
  Födelsedatum: 10.6.1971 | Biträdande chef för direktoratet för gränsfrågor – chef för kustbevakningsenheten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst (FSB) för ”"Republiken Krim och staden Sevastopol”. I denna egenskap deltog han i operationerna mot ukrainska fartyg och deras besättning vid Ryska federationens aktioner mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 178. | Aleksey Mikhailovich SALYAEV
  Aleksey Mikhailovich SALYAYEV
  Oleksii Mykhailovych SALIAIEV
  (Алексей Михайлович САЛЯЕВ, Олексій Михайлович САЛЯЄВ) | Kön: man
  Födelsedatum: 22.8.1978 | Befälhavare för gränspatrullbåten ”Don” (fartygsnummer 353) tillhörande gränsbevakningstjänsten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han utövade befäl över det fartyg som aktivt deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 och ledde ramningen av den ukrainska marinens flodbogserbåt ”Jany Kapu”. Dessa aktioner förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och undergrävde därmed Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 179. | Andrei SHIPITSIN / SHYPITSIN
  (Андрей Шипицин / ШИПІЦИН) | Kön: man
  Födelsedatum: 25.12.1969 | Befälhavare för gränspatrullbåten ”Izumrud” tillhörande gränsbevakningstjänsten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han utövade befäl över det fartyg som aktivt deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 180. | Aleksey Vladimirovich SHATOKHIN / Oleksii Volodymyrovich SHATOKHIN
  (Алексей Владимирович ШАТОХИН / Олексій Володимирович ШАТОХІН) | Kön: man
  Födelsedatum: 26.1.1971 | Chef för den avdelning som ansvarar för Kertjkontrollstationen för Republiken Krim och staden Sevastopol vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han deltog i operationer mot ukrainska fartyg under de ryska styrkornas aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 181. | Ruslan Alexandrovich ROMASHKІN
  (Руслан Александрович РОМАШКИН) | Kön: man
  Födelsedatum: 15.6.1976 | Chef för den avdelning som ansvarar för kontrollstationen i ”Republiken Krim och staden Sevastopol” vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. I denna kapacitet var han ansvarig för samordningen av de ryska styrkornas aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 182. | Sergey Alekseevich SHCHERBAKOV
  (Сергей Алексеевич ЩЕРБАКОВ, Сергій Олексійович ЩЕРБАКОВ) | Kön: man
  Födelsedatum: 2.11.1986 | Befälhavare för fartyget ”Suzdalets” (avsett för ubåtsbekämpning) vid Ryska federationens Svartahavsflotta. Han förde befäl över det fartyg som deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 och deltog aktivt i blockaden mot bogserbåten ”Jany Kapu” och övertagandet av kanonbåten ”Nikopol”.
  Dessa aktioner förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och undergrävde därmed Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera. Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 183. | Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV
  (Александр Владимирович ДВОРНИКОВ) | Kön: man
  Födelsedatum: 22.8.1961
  Födelseort: Ussuriysk, Primorskiy Krai, Ryska federationen | Befälhavare för den ryska försvarsmaktens södra militärdistrikt, generalöverste och ansvarig för de militära styrkorna i regionen, inbegripet olagligt annekterade Krim och Sevastopol. I denna kapacitet var han ansvarig för aktioner av Ryska federationens Svartahavsflotta och andra militära styrkor mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019”. |

Namn

Personuppgifter

Skäl

Datum för uppförande

”176.

Sergey Nikolayevich STANKEVICH

(Сергей Николаевич СТАНКЕВИЧ)

Kön: man

Födelsedatum: 27.1.1963

Chef för direktoratet för gränsfrågor vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst för ”Republiken Krim och staden Sevastopol”, konteramiral. I denna egenskap var han ansvarig för den ryska kustflottans aktioner mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

177.

Andrey Borisovich SHEIN

(Андрей Борисович ШЕИН)

Kön: man

Födelsedatum: 10.6.1971

Biträdande chef för direktoratet för gränsfrågor – chef för kustbevakningsenheten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst (FSB) för ”"Republiken Krim och staden Sevastopol”. I denna egenskap deltog han i operationerna mot ukrainska fartyg och deras besättning vid Ryska federationens aktioner mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

178.

Aleksey Mikhailovich SALYAEV

Aleksey Mikhailovich SALYAYEV

Oleksii Mykhailovych SALIAIEV

(Алексей Михайлович САЛЯЕВ, Олексій Михайлович САЛЯЄВ)

Kön: man

Födelsedatum: 22.8.1978

Befälhavare för gränspatrullbåten ”Don” (fartygsnummer 353) tillhörande gränsbevakningstjänsten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han utövade befäl över det fartyg som aktivt deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 och ledde ramningen av den ukrainska marinens flodbogserbåt ”Jany Kapu”. Dessa aktioner förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och undergrävde därmed Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

179.

Andrei SHIPITSIN / SHYPITSIN

(Андрей Шипицин / ШИПІЦИН)

Kön: man

Födelsedatum: 25.12.1969

Befälhavare för gränspatrullbåten ”Izumrud” tillhörande gränsbevakningstjänsten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han utövade befäl över det fartyg som aktivt deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

180.

Aleksey Vladimirovich SHATOKHIN / Oleksii Volodymyrovich SHATOKHIN

(Алексей Владимирович ШАТОХИН / Олексій Володимирович ШАТОХІН)

Kön: man

Födelsedatum: 26.1.1971

Chef för den avdelning som ansvarar för Kertjkontrollstationen för Republiken Krim och staden Sevastopol vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han deltog i operationer mot ukrainska fartyg under de ryska styrkornas aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

181.

Ruslan Alexandrovich ROMASHKІN

(Руслан Александрович РОМАШКИН)

Kön: man

Födelsedatum: 15.6.1976

Chef för den avdelning som ansvarar för kontrollstationen i ”Republiken Krim och staden Sevastopol” vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. I denna kapacitet var han ansvarig för samordningen av de ryska styrkornas aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

182.

Sergey Alekseevich SHCHERBAKOV

(Сергей Алексеевич ЩЕРБАКОВ, Сергій Олексійович ЩЕРБАКОВ)

Kön: man

Födelsedatum: 2.11.1986

Befälhavare för fartyget ”Suzdalets” (avsett för ubåtsbekämpning) vid Ryska federationens Svartahavsflotta. Han förde befäl över det fartyg som deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 och deltog aktivt i blockaden mot bogserbåten ”Jany Kapu” och övertagandet av kanonbåten ”Nikopol”.

Dessa aktioner förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och undergrävde därmed Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera. Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

183.

Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV

(Александр Владимирович ДВОРНИКОВ)

Kön: man

Födelsedatum: 22.8.1961

Födelseort: Ussuriysk, Primorskiy Krai, Ryska federationen

Befälhavare för den ryska försvarsmaktens södra militärdistrikt, generalöverste och ansvarig för de militära styrkorna i regionen, inbegripet olagligt annekterade Krim och Sevastopol. I denna kapacitet var han ansvarig för aktioner av Ryska federationens Svartahavsflotta och andra militära styrkor mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019”.

---

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/410

av den 29 november 2018

om fastställande av tekniska genomförandestandarder vad gäller detaljerna och strukturen i den information som behöriga myndigheter ska lämna på området för betaltjänster till Europeiska bankmyndigheten i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG, 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (1), särskilt artikel 15.5 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska bankmyndigheten (EBA) ska, i enlighet med direktiv (EU) 2015/2366, inrätta och driva ett elektroniskt centralt register med en förteckning över alla betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar och deras respektive ombud och filialer. För att åstadkomma detta är det nödvändigt att behöriga myndigheter lämnar uppgifter till EBA som gör det möjligt för betaltjänstanvändare och andra berörda parter att enkelt och utan tvetydigheter identifiera varje enhet som förts in i registret och det territorium där denna enhet bedriver eller avser att bedriva verksamhet. Betaltjänstanvändarna bör också kunna identifiera de betaltjänster och tjänster för elektroniska pengar som dessa enheter tillhandahåller. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska bankmyndigheten (EBA) ska, i enlighet med direktiv (EU) 2015/2366, inrätta och driva ett elektroniskt centralt register med en förteckning över alla betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar och deras respektive ombud och filialer. För att åstadkomma detta är det nödvändigt att behöriga myndigheter lämnar uppgifter till EBA som gör det möjligt för betaltjänstanvändare och andra berörda parter att enkelt och utan tvetydigheter identifiera varje enhet som förts in i registret och det territorium där denna enhet bedriver eller avser att bedriva verksamhet. Betaltjänstanvändarna bör också kunna identifiera de betaltjänster och tjänster för elektroniska pengar som dessa enheter tillhandahåller.

| (2) | Det elektroniska centrala registret bör också omfatta tjänsteleverantörer som är undantagna från direktiv (EU) 2015/2366 men som bedriver sådan verksamhet som avses i artikel 3 k i och ii och 3 l i och ii i det direktivet om dessa har skickat en underrättelse till sina respektive behöriga myndigheter enligt artikel 37.2 eller 37.3 i det direktivet. För att säkerställa en enhetlig tolkning och tillämpning av dessa bestämmelser i hela unionen bör informationen i registren om dessa tjänsteleverantörer innehålla en kort beskrivning av deras verksamhet, enligt vad som anges av behöriga myndigheter, inbegripet information om det underliggande betalningsinstrument som använts samt en allmän beskrivning av den tillhandahållna tjänsten. |
| --- | --- |

(2)

Det elektroniska centrala registret bör också omfatta tjänsteleverantörer som är undantagna från direktiv (EU) 2015/2366 men som bedriver sådan verksamhet som avses i artikel 3 k i och ii och 3 l i och ii i det direktivet om dessa har skickat en underrättelse till sina respektive behöriga myndigheter enligt artikel 37.2 eller 37.3 i det direktivet. För att säkerställa en enhetlig tolkning och tillämpning av dessa bestämmelser i hela unionen bör informationen i registren om dessa tjänsteleverantörer innehålla en kort beskrivning av deras verksamhet, enligt vad som anges av behöriga myndigheter, inbegripet information om det underliggande betalningsinstrument som använts samt en allmän beskrivning av den tillhandahållna tjänsten.

| (3) | För att konsumenter lätt ska kunna ta till sig informationen i det elektroniska centrala registret bör informationen lämnas på ett tydligt och entydigt sätt. Nationella språkliga särdrag bör beaktas vid presentationen av informationen. |
| --- | --- |

(3)

För att konsumenter lätt ska kunna ta till sig informationen i det elektroniska centrala registret bör informationen lämnas på ett tydligt och entydigt sätt. Nationella språkliga särdrag bör beaktas vid presentationen av informationen.

| (4) | För att säkerställa att informationen lämnas på ett enhetligt sätt bör behöriga myndigheter använda ett standardiserat format när de överför information till EBA. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att informationen lämnas på ett enhetligt sätt bör behöriga myndigheter använda ett standardiserat format när de överför information till EBA.

| (5) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska genomförandestandarder som EBA har lämnat in till kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska genomförandestandarder som EBA har lämnat in till kommissionen.

| (6) | EBA har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska genomförandestandarder som denna förordning grundar sig på, gjort en analys av de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett rådgivande yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2). |
| --- | --- |

(6)

EBA har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska genomförandestandarder som denna förordning grundar sig på, gjort en analys av de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett rådgivande yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detaljer och format avseende den information som ska lämnas i enlighet med artikel 15.1 i direktiv (EU) 2015/2366

1.   Vid tillämpning av artikel 15.1 i direktiv (EU) 2015/2366 ska behöriga myndigheter lämna information till EBA i enlighet med punkterna 2–9.

2.   Vad gäller betalningsinstitut och deras filialer som tillhandahåller tjänster i en annan medlemsstat än deras hemmedlemsstat ska behöriga myndigheter lämna de uppgifter som anges i tabell 1 i bilagan med användning av det format som fastställs i den tabellen.

3.   Vad gäller fysiska eller juridiska personer som omfattas av ett undantag enligt artikel 32 i direktiv (EU) 2015/2366 ska behöriga myndigheter lämna de uppgifter som anges i tabell 2 i bilagan med användning av det format som fastställs i den tabellen.

4.   Vad gäller leverantörer av kontoinformationstjänster och deras filialer som tillhandahåller tjänster i en annan medlemsstat än deras hemmedlemsstat ska behöriga myndigheter lämna de uppgifter som anges i tabell 3 i bilagan och använda det format som fastställs i den tabellen.

5.   Vad gäller institut för elektroniska pengar och deras filialer som tillhandahåller tjänster i en annan medlemsstat än deras hemmedlemsstat ska behöriga myndigheter lämna de uppgifter som anges i tabell 4 i bilagan med användning av det format som fastställs i den tabellen.

6.   Vad gäller juridiska personer som omfattas av ett undantag enligt artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG (3) ska behöriga myndigheter lämna de uppgifter som anges i tabell 5 i bilagan med användning av det format som fastställs i den tabellen.

7.   Vad gäller ombud för betalningsinstitut, leverantörer av kontoinformationstjänster och institut för elektroniska pengar som tillhandahåller betaltjänster i en medlemsstat, ombud för fysiska eller juridiska personer som omfattas av ett undantag enligt artikel 32 i direktiv (EU) 2015/2366 och ombud för juridiska personer som omfattas av ett undantag enligt artikel 9 i direktiv 2009/110/EG, ska behöriga myndigheter lämna de uppgifter som anges i tabell 6 i bilagan med användning av det format som fastställs i bilagan.

8.   Vad gäller de institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster, ska behöriga myndigheter lämna de uppgifter som anges i tabell 7 i bilagan med användning av det format som fastställs i den tabellen.

9.   Vad gäller tjänsteleverantörer som tillhandahåller tjänster enligt artikel 3 k i och ii och 3 l i och ii i direktiv (EU) 2015/2366 ska behöriga myndigheter lämna de uppgifter som anges i tabell 8 i bilagan med användning av det format som fastställs i den tabellen.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 337, 23.12.2015, s. 35.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG (EUT L 267, 10.10.2009, s. 7).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

---

BILAGA

Tabell 1 – Information om betalningsinstitut

| Rad | Fält | Maximal längd på fältet | Format |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Typ av fysisk eller juridisk person | Fördefinierad text | Fördefinierat val – ”Betalningsinstitut” |
| 2 | Betalningsinstitutets namn | Text (250 tecken) | Betalningsinstitutets namn ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Institutets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  För medlemsstater som har fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på institutet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”. |
| 3 | Betalningsinstitutets firmanamn | Text (250 tecken) | Betalningsinstitutets firmanamn ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  Om betalningsinstitutet använder fler än ett firmanamn kan alla institutets namn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.
  Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i. |
| 4 | Adress till betalningsinstitutets huvudkontor | | Adressen till betalningsinstitutets huvudkontor ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”. |
| 4.1 | Land | Fördefinierad text (alternativ) | EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:
  Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket. |
| 4.2 | Ort | Text (100 tecken) | |
| 4.3 | Gatuadress | Text (50 tecken per adressrad) | |
| 4.4 | Postnummer | Text (35 tecken) | |
| 5 | Betalningsinstitutets nationella identifieringsnummer | Alfanumeriskt (50 tecken) | Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande: | Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten. |

Rad

Fält

Maximal längd på fältet

Format

1

Typ av fysisk eller juridisk person

Fördefinierad text

Fördefinierat val – ”Betalningsinstitut”

2

Betalningsinstitutets namn

Text (250 tecken)

Betalningsinstitutets namn ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Institutets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

För medlemsstater som har fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på institutet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

3

Betalningsinstitutets firmanamn

Text (250 tecken)

Betalningsinstitutets firmanamn ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

Om betalningsinstitutet använder fler än ett firmanamn kan alla institutets namn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i.

4

Adress till betalningsinstitutets huvudkontor

Adressen till betalningsinstitutets huvudkontor ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

4.1

Land

Fördefinierad text (alternativ)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

4.2

Ort

Text (100 tecken)

4.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

4.4

Postnummer

Text (35 tecken)

5

Betalningsinstitutets nationella identifieringsnummer

Alfanumeriskt (50 tecken)

Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande:

Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten.

| | Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion. |
| --- | --- |

Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion.

| | Auktorisationsnummer – ett nummer eller en kod som tilldelats ett auktoriserat betalningsinstitut av den behöriga myndigheten i en medlemsstat på vars territorium enheten är etablerad. |
| --- | --- |

Auktorisationsnummer – ett nummer eller en kod som tilldelats ett auktoriserat betalningsinstitut av den behöriga myndigheten i en medlemsstat på vars territorium enheten är etablerad.

| | Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register.

| | Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register. |
| --- | --- |

Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register.

6

Namnet på den behöriga myndighet som ansvarar för det nationella offentliga registret

Text (100 tecken)

Namnet på den behöriga myndighet som lämnat informationen om betalningsinstitutet till EBA och som är ansvarig för den informationen. Den behöriga myndighetens namn ska väljas från en fördefinierad lista.

7

De betaltjänster för vilka betalningsinstituten har auktoriserats

Flera fördefinierade alternativ (mellan 1 och 13 alternativ)

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

8

Betalningsinstitutets nuvarande auktorisationsstatus

Text (10 tecken)

Betalningsinstitutets nuvarande auktorisationsstatus enligt en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Auktoriserat |
| --- | --- |

1

☐ Auktoriserat

| 2 | ☐ Auktorisation återkallad |
| --- | --- |

2

☐ Auktorisation återkallad

9

Datum för auktorisation

Numeriskt (8 tecken)

Auktorisationsdatum för betalningsinstitutet. Beroende på respektive behörig myndighets praxis kan detta datum vara antingen det datum då betalningsinstitutet auktoriserades av den behöriga myndigheten eller det datum då det togs upp i dess nationella offentliga register.

10

Datum för återkallande (i tillämpliga fall)

Numeriskt (8 tecken)

Datum för återkallande av betalningsinstitutets auktorisation. Den dag då betalningsinstitutets auktorisation återkallades.

11

Värdmedlemsstater där betalningsinstitutet tillhandahåller eller avser att tillhandahålla betaltjänster genom friheten att tillhandahålla tjänster, och där dessa betaltjänster anmälts till den mottagande behöriga myndigheten

Flera fördefinierade alternativ (högst 31 alternativ med högst 13 fördefinierade underalternativ)

Värdmedlemsstater där betalningsinstitutet tillhandahåller eller avser att tillhandahålla betaltjänster genom friheten att tillhandahålla tjänster, och där dessa betaltjänster anmälts till den mottagande behöriga myndigheten:

| ☐ | Österrike:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Österrike:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Belgien:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Belgien:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Bulgarien:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Bulgarien:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Kroatien:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Kroatien:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Cypern:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Cypern:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Tjeckien:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Tjeckien:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Danmark:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Danmark:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Estland:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Estland:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Finland:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Finland:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Frankrike:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Frankrike:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Tyskland:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Tyskland:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Grekland:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Grekland:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Ungern:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Ungern:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Island:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Island:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Irland:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Irland:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Italien:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Italien:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Lettland:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Lettland:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Liechtenstein:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Liechtenstein:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Litauen:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Litauen:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Luxemburg:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Luxemburg:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Malta:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Malta:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Nederländerna:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Nederländerna:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Norge:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Norge:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Polen:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Polen:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Portugal:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Portugal:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Rumänien:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Rumänien:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Slovakien:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Slovakien:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Slovenien:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Slovenien:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Spanien:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Spanien:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Sverige:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Sverige:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Förenade kungariket:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Förenade kungariket:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

12

Namn på betalningsinstitutets filial etablerad i en medlemsstat annan än betalningsinstitutets hemmedlemsstat

Text (högst 200 tecken)

Det officiella filialnamn som används i registret ska antingen vara namnet på betalningsinstitutet eller den berörda filialens särskilda namn. Det ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Filialens namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av filialens handelsnamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller alternativt namn på filialen på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på filialen anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

13

Adress till betalningsinstitutets huvudfilial i värdmedlemsstaten

Adressen till betalningsinstitutets huvudfilial i värdmedlemsstaten ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

13.1

Land

Fördefinierad text (alternativ)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

13.2

Ort

Text (100 tecken)

13.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

13.4

Postnummer

Text (35 tecken)

14

Värdmedlemsstater där betalningsinstitutet tillhandahåller eller avser att tillhandahålla betaltjänster genom friheten att tillhandahålla tjänster, och där dessa betaltjänster anmälts till den mottagande behöriga myndigheten

Flera fördefinierade alternativ (högst 31 alternativ med högst 13 fördefinierade underalternativ)

Värdmedlemsstater där betalningsinstitutet tillhandahåller eller avser att tillhandahålla betaltjänster genom etableringsfriheten via en filial, och där dessa betaltjänster anmälts till den mottagande behöriga myndigheten:

Samma alternativ som rad 11 i denna tabell.

Tabell 2 – Information om fysiska eller juridiska personer som omfattas av undantag enligt artikel 32 i direktiv (EU) 2015/2366

| Rad | Fält | Maximal längd på fältet | Format |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Typ av fysisk eller juridisk person | Fördefinierad text | Fördefinierat val – ”Betalningsinstitut som omfattas av undantag”. |
| 2 | Namn på betalningsinstitutet som omfattas av undantag | Text (250 tecken) | Namnet på betalningsinstitutet som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Institutets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på institutet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”. |
| 3 | Firmanamn på betalningsinstitutet som omfattas av undantag | Text (250 tecken) | Firmanamnet på betalningsinstitutet som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  Om betalningsinstitutet som omfattas av undantag använder fler än ett firmanamn kan alla institutets firmanamn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.
  Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i. |
| 4 | Adress till huvudkontoret för betalningsinstitutet som omfattas av undantag | | Adressen till huvudkontor för betalningsinstitutet som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”. |
| 4.1 | Land | Fördefinierad text (alternativ) | EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:
  Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket. |
| 4.2 | Ort | Text (100 tecken) | |
| 4.3 | Gatuadress | Text (50 tecken per adressrad) | |
| 4.4 | Postnummer | Text (35 tecken) | |
| 5 | Nationellt identifieringsnummer för betalningsinstitutet som omfattas av undantag | Alfanumeriskt (50 tecken) | Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande: | Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten. |

Rad

Fält

Maximal längd på fältet

Format

1

Typ av fysisk eller juridisk person

Fördefinierad text

Fördefinierat val – ”Betalningsinstitut som omfattas av undantag”.

2

Namn på betalningsinstitutet som omfattas av undantag

Text (250 tecken)

Namnet på betalningsinstitutet som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Institutets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på institutet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

3

Firmanamn på betalningsinstitutet som omfattas av undantag

Text (250 tecken)

Firmanamnet på betalningsinstitutet som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

Om betalningsinstitutet som omfattas av undantag använder fler än ett firmanamn kan alla institutets firmanamn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i.

4

Adress till huvudkontoret för betalningsinstitutet som omfattas av undantag

Adressen till huvudkontor för betalningsinstitutet som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

4.1

Land

Fördefinierad text (alternativ)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

4.2

Ort

Text (100 tecken)

4.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

4.4

Postnummer

Text (35 tecken)

5

Nationellt identifieringsnummer för betalningsinstitutet som omfattas av undantag

Alfanumeriskt (50 tecken)

Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande:

Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten.

| | Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion. |
| --- | --- |

Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion.

| | Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register.

| | Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register. |
| --- | --- |

Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register.

6

Namnet på den behöriga myndighet som ansvarar för det nationella offentliga registret

Text (100 tecken)

Namnet på den behöriga myndighet som lämnat informationen om betalningsinstitutet som omfattas av undantag till EBA och som är ansvarig för den informationen. Den behöriga myndighetens namn ska väljas från en fördefinierad lista.

7

De betaltjänster för vilka betalningsinstituten som omfattas av undantag har registrerats

Flera fördefinierade alternativ (mellan 1 och 13 alternativ)

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

8

Nuvarande auktorisationsstatus för betalningsinstitutet som omfattas av undantag

Text (10 tecken)

Nuvarande registreringsstatus för betalningsinstitutet som omfattas av undantag enligt en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Registrerad |
| --- | --- |

1

☐ Registrerad

| 2 | ☐ Registrering återkallad |
| --- | --- |

2

☐ Registrering återkallad

9

Registreringsdatum

Numeriskt (8 tecken)

Registreringsdatum för betalningsinstitutet som omfattas av undantag. Beroende på den behöriga myndighetens praxis kan detta datum vara antingen det datum då betalningsinstitutet som omfattas av undantag registrerades av den behöriga myndigheten eller det datum då det togs upp i dess nationella offentliga register.

10

Datum för återkallande (i tillämpliga fall)

Numeriskt (8 tecken)

Datum för återkallande av registrering av betalningsinstitutet som omfattas av undantag. Den dag då registreringen av betalningsinstitutet som omfattas av undantag återkallades.

Tabell 3 – Information om leverantörer av kontoinformationstjänster

| Rad | Fält | Maximal längd på fältet | Format |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Typ av fysisk eller juridisk person | Fördefinierad text | Fördefinierat alternativ – ”Leverantör av kontoinformationstjänster”. |
| 2 | Namn på leverantören av kontoinformationstjänster | Text (250 tecken) | Det officiella namnet på leverantören av kontoinformationstjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Leverantörens namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på tillhandahållaren anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”. |
| 3 | Firmanamn på leverantören av kontoinformationstjänster | Text (250 tecken) | Firmanamnet på leverantören av kontoinformationstjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  Om leverantören av kontoinformationstjänster använder fler än ett firmanamn kan alla institutets firmanamn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.
  Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i. |
| 4 | Adress till leverantören av kontoinformationstjänsters huvudkontor | | Adressen till leverantören av kontoinformationstjänsters huvudkontor ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”. |
| 4.1 | Land | Fördefinierad text (alternativ) | EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:
  Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket. |
| 4.2 | Ort | Text (100 tecken) | |
| 4.3 | Gatuadress | Text (50 tecken per adressrad) | |
| 4.4 | Postnummer | Text (35 tecken) | |
| 5 | Nationellt identifieringsnummer för leverantören av kontoinformationstjänster | Alfanumeriskt (50 tecken) | Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande: | Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten. |

Rad

Fält

Maximal längd på fältet

Format

1

Typ av fysisk eller juridisk person

Fördefinierad text

Fördefinierat alternativ – ”Leverantör av kontoinformationstjänster”.

2

Namn på leverantören av kontoinformationstjänster

Text (250 tecken)

Det officiella namnet på leverantören av kontoinformationstjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Leverantörens namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på tillhandahållaren anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

3

Firmanamn på leverantören av kontoinformationstjänster

Text (250 tecken)

Firmanamnet på leverantören av kontoinformationstjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

Om leverantören av kontoinformationstjänster använder fler än ett firmanamn kan alla institutets firmanamn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i.

4

Adress till leverantören av kontoinformationstjänsters huvudkontor

Adressen till leverantören av kontoinformationstjänsters huvudkontor ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

4.1

Land

Fördefinierad text (alternativ)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

4.2

Ort

Text (100 tecken)

4.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

4.4

Postnummer

Text (35 tecken)

5

Nationellt identifieringsnummer för leverantören av kontoinformationstjänster

Alfanumeriskt (50 tecken)

Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande:

Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten.

| | Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion. |
| --- | --- |

Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion.

| | Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register.

| | Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register. |
| --- | --- |

Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register.

6

Namnet på den behöriga myndighet som ansvarar för det nationella offentliga registret

Text (100 tecken)

Namnet på den behöriga myndighet som lämnat informationen om leverantören av kontoinformationstjänster till EBA och som är ansvarig för den informationen. Den behöriga myndighetens namn ska väljas från en fördefinierad lista.

7

De betaltjänster för vilka leverantören av kontoinformationstjänster har registrerats

Text (26 tecken)

Fördefinierat alternativ – ”Kontoinformationstjänster”.

8

Nuvarande registreringsstatus för leverantören av kontoinformationstjänster

Text (10 tecken)

Nuvarande registreringsstatus för leverantören av kontoinformationstjänster enligt en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Registrerad |
| --- | --- |

1

☐ Registrerad

| 2 | ☐ Registrering återkallad |
| --- | --- |

2

☐ Registrering återkallad

9

Registreringsdatum

Numeriskt (8 tecken)

Registreringsdatum för leverantören av kontoinformationstjänster. Beroende på den behöriga myndighetens praxis kan detta datum vara antingen det datum då leverantören av kontoinformationstjänster registrerades av den behöriga myndigheten eller det datum då det togs upp i dess nationella offentliga register.

10

Datum för återkallande (i tillämpliga fall)

Numeriskt (8 tecken)

Datum för återkallande av registrering av leverantören av kontoinformationstjänster. Den dag då registreringen av leverantören av kontoinformationstjänster återkallades.

11

Värdmedlemsstater där leverantören av kontoinformationstjänster tillhandahåller eller avser att tillhandahålla kontoinformationstjänster genom friheten att tillhandahålla tjänster

Flera fördefinierade alternativ (högst 31 alternativ)

Värdmedlemsstater där leverantören av kontoinformationstjänster tillhandahåller eller avser att tillhandahålla kontoinformationstjänster genom friheten att tillhandahålla tjänster:

| | ☐ Österrike |
| --- | --- |

☐ Österrike

| | ☐ Belgien |
| --- | --- |

☐ Belgien

| | ☐ Bulgarien |
| --- | --- |

☐ Bulgarien

| | ☐ Kroatien |
| --- | --- |

☐ Kroatien

| | ☐ Cypern |
| --- | --- |

☐ Cypern

| | ☐ Tjeckien |
| --- | --- |

☐ Tjeckien

| | ☐ Danmark |
| --- | --- |

☐ Danmark

| | ☐ Estland |
| --- | --- |

☐ Estland

| | ☐ Finland |
| --- | --- |

☐ Finland

| | ☐ Frankrike |
| --- | --- |

☐ Frankrike

| | ☐ Tyskland |
| --- | --- |

☐ Tyskland

| | ☐ Grekland |
| --- | --- |

☐ Grekland

| | ☐ Ungern |
| --- | --- |

☐ Ungern

| | ☐ Island |
| --- | --- |

☐ Island

| | ☐ Irland |
| --- | --- |

☐ Irland

| | ☐ Italien |
| --- | --- |

☐ Italien

| | ☐ Lettland |
| --- | --- |

☐ Lettland

| | ☐ Liechtenstein |
| --- | --- |

☐ Liechtenstein

| | ☐ Litauen |
| --- | --- |

☐ Litauen

| | ☐ Luxemburg |
| --- | --- |

☐ Luxemburg

| | ☐ Malta |
| --- | --- |

☐ Malta

| | ☐ Nederländerna |
| --- | --- |

☐ Nederländerna

| | ☐ Norge |
| --- | --- |

☐ Norge

| | ☐ Polen |
| --- | --- |

☐ Polen

| | ☐ Portugal |
| --- | --- |

☐ Portugal

| | ☐ Rumänien |
| --- | --- |

☐ Rumänien

| | ☐ Slovakien |
| --- | --- |

☐ Slovakien

| | ☐ Slovenien |
| --- | --- |

☐ Slovenien

| | ☐ Spanien |
| --- | --- |

☐ Spanien

| | ☐ Sverige |
| --- | --- |

☐ Sverige

| | ☐ Förenade kungariket |
| --- | --- |

☐ Förenade kungariket

12

Namn på filialen till leverantören av kontoinformationstjänster etablerad i en medlemsstat annan än leverantören av kontoinformationstjänsters hemmedlemsstat

Text (högst 200 tecken)

Det officiella filialnamn som används i registret ska antingen vara namnet på leverantören av kontoinformationstjänster eller den berörda filialens särskilda namn. Det ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Filialens namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av filialens handelsnamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller alternativt namn på filialen på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på filialen anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

13

Adress till huvudfilialen till leverantören av kontoinformationstjänster i värdmedlemsstaten

Adressen till huvudfilialen för leverantören av kontoinformationstjänster i värdmedlemsstaten ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

13.1

Land

Text (2 tecken)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

13.2

Ort

Text (100 tecken)

13.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

13.4

Postnummer

Text (35 tecken)

14

Värdmedlemsstater där leverantören av kontoinformationstjänster tillhandahåller eller avser att tillhandahålla kontoinformationstjänster genom etableringsfriheten via en filial

Flera fördefinierade alternativ (högst 31 alternativ)

Värdmedlemsstater där leverantören av kontoinformationstjänster tillhandahåller eller avser att tillhandahålla betaltjänster genom etableringsfriheten via en filial:

| | ☐ Österrike |
| --- | --- |

☐ Österrike

| | ☐ Belgien |
| --- | --- |

☐ Belgien

| | ☐ Bulgarien |
| --- | --- |

☐ Bulgarien

| | ☐ Kroatien |
| --- | --- |

☐ Kroatien

| | ☐ Cypern |
| --- | --- |

☐ Cypern

| | ☐ Tjeckien |
| --- | --- |

☐ Tjeckien

| | ☐ Danmark |
| --- | --- |

☐ Danmark

| | ☐ Estland |
| --- | --- |

☐ Estland

| | ☐ Finland |
| --- | --- |

☐ Finland

| | ☐ Frankrike |
| --- | --- |

☐ Frankrike

| | ☐ Tyskland |
| --- | --- |

☐ Tyskland

| | ☐ Grekland |
| --- | --- |

☐ Grekland

| | ☐ Ungern |
| --- | --- |

☐ Ungern

| | ☐ Island |
| --- | --- |

☐ Island

| | ☐ Irland |
| --- | --- |

☐ Irland

| | ☐ Italien |
| --- | --- |

☐ Italien

| | ☐ Lettland |
| --- | --- |

☐ Lettland

| | ☐ Liechtenstein |
| --- | --- |

☐ Liechtenstein

| | ☐ Litauen |
| --- | --- |

☐ Litauen

| | ☐ Luxemburg |
| --- | --- |

☐ Luxemburg

| | ☐ Malta |
| --- | --- |

☐ Malta

| | ☐ Nederländerna |
| --- | --- |

☐ Nederländerna

| | ☐ Norge |
| --- | --- |

☐ Norge

| | ☐ Polen |
| --- | --- |

☐ Polen

| | ☐ Portugal |
| --- | --- |

☐ Portugal

| | ☐ Rumänien |
| --- | --- |

☐ Rumänien

| | ☐ Slovakien |
| --- | --- |

☐ Slovakien

| | ☐ Slovenien |
| --- | --- |

☐ Slovenien

| | ☐ Spanien |
| --- | --- |

☐ Spanien

| | ☐ Sverige |
| --- | --- |

☐ Sverige

| | ☐ Förenade kungariket |
| --- | --- |

☐ Förenade kungariket

Tabell 4 – Information om institut för elektroniska pengar

| Rad | Fält | Maximal längd på fältet | Format |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Typ av fysisk eller juridisk person | Fördefinierad text | Fördefinierat val – ”Institut för elektroniska pengar”. |
| 2 | Namn på institutet för elektroniska pengar | Text (250 tecken) | Det officiella namnet på institutet för elektroniska pengar ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Institutets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på institutet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”. |
| 3 | Firmanamn på institutet för elektroniska pengar | Text (250 tecken) | Firmanamnet på institutet för elektroniska pengar ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  Om institutet för elektroniska pengar använder fler än ett firmanamn kan alla institutets firmanamn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.
  Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i. |
| 4 | Adress till huvudkontoret för institutet för elektroniska pengar | | Adressen till huvudkontoret för institutet för elektroniska pengar ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”. |
| 4.1 | Land | Fördefinierad text (alternativ) | EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:
  Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket. |
| 4.2 | Ort | Text (100 tecken) | |
| 4.3 | Gatuadress | Text (50 tecken per adressrad) | |
| 4.4 | Postnummer | Text (35 tecken) | |
| 5 | Nationellt identifieringsnummer för institutet för elektroniska pengar | Alfanumeriskt (50 tecken) | Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande: | Nationellt identifieringsnummer för juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten. |

Rad

Fält

Maximal längd på fältet

Format

1

Typ av fysisk eller juridisk person

Fördefinierad text

Fördefinierat val – ”Institut för elektroniska pengar”.

2

Namn på institutet för elektroniska pengar

Text (250 tecken)

Det officiella namnet på institutet för elektroniska pengar ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Institutets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på institutet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

3

Firmanamn på institutet för elektroniska pengar

Text (250 tecken)

Firmanamnet på institutet för elektroniska pengar ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

Om institutet för elektroniska pengar använder fler än ett firmanamn kan alla institutets firmanamn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i.

4

Adress till huvudkontoret för institutet för elektroniska pengar

Adressen till huvudkontoret för institutet för elektroniska pengar ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

4.1

Land

Fördefinierad text (alternativ)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

4.2

Ort

Text (100 tecken)

4.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

4.4

Postnummer

Text (35 tecken)

5

Nationellt identifieringsnummer för institutet för elektroniska pengar

Alfanumeriskt (50 tecken)

Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande:

Nationellt identifieringsnummer för juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten.

| | Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion. |
| --- | --- |

Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion.

| | Auktorisationsnummer – ett nummer eller en kod som tilldelats ett auktoriserat institut för elektroniska pengar av den behöriga myndigheten i en medlemsstat på vars territorium enheten är etablerad. |
| --- | --- |

Auktorisationsnummer – ett nummer eller en kod som tilldelats ett auktoriserat institut för elektroniska pengar av den behöriga myndigheten i en medlemsstat på vars territorium enheten är etablerad.

| | Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register.

| | Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera juridiska personer i sitt nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera juridiska personer i sitt nationella offentliga register.

6

Namnet på den behöriga myndighet som ansvarar för det nationella offentliga registret

Text (100 tecken)

Namnet på den behöriga myndighet som lämnat informationen om institutet för elektroniska pengar till EBA och som är ansvarig för den informationen. Den behöriga myndighetens namn ska väljas från en fördefinierad lista.

7

De tjänster avseende elektroniska pengar och betaltjänster för vilka institutet för elektroniska pengar har auktoriserats

Flera fördefinierade alternativ (mellan 1 och 15 alternativ)

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

8

Nuvarande auktorisationsstatus för institutet för elektroniska pengar

Text (10 tecken)

Nuvarande auktorisationsstatus för institutet för elektroniska pengar enligt en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Auktoriserat |
| --- | --- |

1

☐ Auktoriserat

| 2 | ☐ Auktorisering återkallad |
| --- | --- |

2

☐ Auktorisering återkallad

9

Datum för auktorisation

Numeriskt (8 tecken)

Auktorisationsdatum för institutet för elektroniska pengar. Beroende på behörig myndighets praxis kan detta datum vara antingen det datum då institutet för elektroniska pengar auktoriserades av den behöriga myndigheten eller det datum då det togs upp i dess nationella offentliga register.

10

Datum för återkallande (i tillämpliga fall)

Numeriskt (8 tecken)

Datum för återkallande av institutet för elektroniska pengars auktorisation. Den dag då institutet för elektroniska pengars auktorisation återkallades.

11

Värdmedlemsstater där institutet för elektroniska pengar tillhandahåller eller avser att tillhandahålla tjänster genom friheten att tillhandahålla tjänster, och där dessa tjänster anmälts till den mottagande behöriga myndigheten

Flera fördefinierade alternativ (högst 31 alternativ med högst 14 fördefinierade underalternativ)

Värdmedlemsstater där institutet för elektroniska pengar tillhandahåller eller avser att tillhandahålla tjänster genom friheten att tillhandahålla tjänster, och där dessa tjänster anmälts till den mottagande behöriga myndigheten:

| ☐ | Österrike:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Österrike:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Belgien:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Belgien:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Bulgarien:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Bulgarien:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Kroatien:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Kroatien:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Cypern:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Cypern:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Tjeckien:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Tjeckien:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Danmark:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Danmark:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Estland:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Estland:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Finland:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Finland:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Frankrike:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Frankrike:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Tyskland:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Tyskland:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Grekland:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Grekland:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Ungern:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Ungern:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Island:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Island:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Irland:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Irland:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Italien:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Italien:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Lettland:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Lettland:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Liechtenstein:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Liechtenstein:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Litauen:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Litauen:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Luxemburg:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Luxemburg:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Malta:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Malta:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Nederländerna:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Nederländerna:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Norge:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Norge:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Polen:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Polen:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Portugal:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Portugal:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Rumänien:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Rumänien:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Slovakien:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Slovakien:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Slovenien:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Slovenien:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Spanien:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Spanien:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Sverige:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Sverige:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

| ☐ | Förenade kungariket:
  Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:
  ☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar
  Betaltjänster från en fördefinierad lista:






  1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- | --- |

☐

Förenade kungariket:

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

| 7 | ☐ Betalningsinitieringstjänster |
| --- | --- |

7

☐ Betalningsinitieringstjänster

| 8 | ☐ Kontoinformationstjänster |
| --- | --- |

8

☐ Kontoinformationstjänster

12

Namn på filial till institutet för elektroniska pengar etablerad i en medlemsstat annan än institutet för elektroniska pengars hemmedlemsstat

Text (högst 200 tecken)

Det officiella filialnamn som används i registret ska antingen vara namnet på institutet för elektroniska pengar eller den berörda filialens särskilda namn. Det ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Filialens namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av filialens handelsnamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller alternativt namn på filialen på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på filialen anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

13

Adress till institutet för elektroniska pengars huvudfilial i värdmedlemsstaten

Adressen till institutet för elektroniska pengars huvudfilial i värdmedlemsstaten ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

13.1

Land

Fördefinierad text (alternativ)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

13.2

Ort

Text (100 tecken)

13.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

13.4

Postnummer

Text (35 tecken)

14

Värdmedlemsstater där institutet för elektroniska pengar tillhandahåller eller avser att tillhandahålla tjänster genom etableringsfriheten via en filial, och där dessa tjänster anmälts till den mottagande behöriga myndigheten:

Flera fördefinierade alternativ (högst 31 alternativ med högst 14 fördefinierade underalternativ)

Värdmedlemsstater där institutet för elektroniska pengar tillhandahåller eller avser att tillhandahålla tjänster genom etableringsfriheten via en filial, och där dessa tjänster anmälts till den mottagande behöriga myndigheten:

Samma alternativ som rad 11 i denna tabell.

Tabell 5 – Information om juridiska personer som omfattas av undantag enligt artikel 9 i direktiv 2009/110/EG

| Rad | Fält | Maximal längd på fältet | Format |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Typ av fysisk eller juridisk person | Fördefinierad text | Fördefinierat val – ”Institut för elektroniska pengar som omfattas av undantag”. |
| 2 | Namn på institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag | Text (250 tecken) | Det officiella namnet på institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Institutets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på institutet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”. |
| 3 | Firmanamn på institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag | Text (250 tecken) | Det officiella namnet på institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  Om institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag använder fler än ett firmanamn kan alla institutets firmanamn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.
  Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i. |
| 4 | Adress till huvudkontoret för institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag | | Adressen till huvudkontoret för institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”. |
| 4.1 | Land | Fördefinierad text (alternativ) | EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:
  Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket. |
| 4.2 | Ort | Text (100 tecken) | |
| 4.3 | Gatuadress | Text (50 tecken per adressrad) | |
| 4.4 | Postnummer | Text (35 tecken) | |
| 5 | Nationellt identifieringsnummer för institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag | Alfanumeriskt (50 tecken) | Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande: | Nationellt identifieringsnummer för juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten. |

Rad

Fält

Maximal längd på fältet

Format

1

Typ av fysisk eller juridisk person

Fördefinierad text

Fördefinierat val – ”Institut för elektroniska pengar som omfattas av undantag”.

2

Namn på institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag

Text (250 tecken)

Det officiella namnet på institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Institutets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på institutet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

3

Firmanamn på institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag

Text (250 tecken)

Det officiella namnet på institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

Om institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag använder fler än ett firmanamn kan alla institutets firmanamn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i.

4

Adress till huvudkontoret för institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag

Adressen till huvudkontoret för institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

4.1

Land

Fördefinierad text (alternativ)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

4.2

Ort

Text (100 tecken)

4.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

4.4

Postnummer

Text (35 tecken)

5

Nationellt identifieringsnummer för institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag

Alfanumeriskt (50 tecken)

Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande:

Nationellt identifieringsnummer för juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten.

| | Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion. |
| --- | --- |

Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion.

| | Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register.

| | Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera juridiska personer i sitt nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera juridiska personer i sitt nationella offentliga register.

6

Namnet på den behöriga myndighet som ansvarar för det nationella offentliga registret

Text (100 tecken)

Namnet på den behöriga myndighet som lämnat informationen om institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag till EBA och som är ansvarig för den informationen. Den behöriga myndighetens namn ska väljas från en fördefinierad lista.

7

De tjänster avseende elektroniska pengar och betaltjänster för vilka institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag har registrerats

Flera fördefinierade alternativ (mellan 1 och 15 alternativ)

Tjänster avseende elektroniska pengar från en fördefinierad lista:

☐ Utfärdande, distribution och/eller inlösen av elektroniska pengar

Betaltjänster från en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

1

☐ Tjänster som möjliggör kontantinsättningar på ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 2 | ☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto |
| --- | --- |

2

☐ Tjänster som möjliggör kontantuttag från ett betalkonto samt alla åtgärder som krävs för förvaltningen av ett betalkonto

| 3 | Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

3

Genomförande av betalningstransaktioner, inklusive överföring av medel på ett betalkonto hos användarens betaltjänstleverantör eller hos någon annan betaltjänstleverantör:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 4 | Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:






  a) | ☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar |
| --- | --- | --- |

4

Genomförande av betalningstransaktioner, när medlen täcks av en betaltjänstanvändares kreditutrymme:

a)

☐ Genomförande av autogireringar, inklusive engångsautogireringar

| b) | ☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning |
| --- | --- |

b)

☐ Genomförande av betalningstransaktioner med kontokort eller liknande utrustning

| c) | ☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder |
| --- | --- |

c)

☐ Genomförande av betalningar, inklusive stående betalningsorder

| 5 | ☐ Utgivning av betalningsinstrument
  ☐ Inlösen av betalningstransaktioner |
| --- | --- |

5

☐ Utgivning av betalningsinstrument

☐ Inlösen av betalningstransaktioner

| 6 | ☐ Penningöverföring |
| --- | --- |

6

☐ Penningöverföring

8

Nuvarande registreringsstatus för institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag

Text (10 tecken)

Nuvarande registreringsstatus för betalningsinstitutet som omfattas av undantag enligt en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Registrerat |
| --- | --- |

1

☐ Registrerat

| 2 | ☐ Registrering återkallad |
| --- | --- |

2

☐ Registrering återkallad

9

Registreringsdatum

Numeriskt (8 tecken)

Registreringsdatum för institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag. Beroende på behörig myndighets praxis kan detta datum vara antingen det datum då institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag auktoriserades av den behöriga myndigheten eller det datum då det togs upp i dess nationella offentliga register.

10

Datum för återkallande (i tillämpliga fall)

Numeriskt (8 tecken)

Datum för återkallande av registrering av institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag. Den dag då registreringen av institutet för elektroniska pengar som omfattas av undantag återkallades.

Tabell 6 – Information om ombud

| Rad | Fält | Maximal längd på fältet | Format |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Typ av fysisk eller juridisk person | Fördefinierad text | Fördefinierat val – ”Ombud”. |
| 2 | Ombudets namn | Text (250 tecken) | Ombudets officiella namn ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Ombudets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av ombudets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på ombudet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på ombudet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”. |
| 3 | Ombudets adress | | Adressen till ombudets huvudkontor ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”. |
| 3.1 | Land | Fördefinierad text (alternativ) | EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:
  Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket. |
| 3.2 | Ort | Text (100 tecken) | |
| 3.3 | Gatuadress | Text (50 tecken per adressrad) | |
| 3.4 | Postnummer | Text (35 tecken) | |
| 4 | Ombudets nationella identifieringsnummer | Alfanumeriskt (50 tecken) | Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande: | Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten. |

Rad

Fält

Maximal längd på fältet

Format

1

Typ av fysisk eller juridisk person

Fördefinierad text

Fördefinierat val – ”Ombud”.

2

Ombudets namn

Text (250 tecken)

Ombudets officiella namn ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Ombudets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av ombudets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på ombudet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på ombudet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

3

Ombudets adress

Adressen till ombudets huvudkontor ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

3.1

Land

Fördefinierad text (alternativ)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

3.2

Ort

Text (100 tecken)

3.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

3.4

Postnummer

Text (35 tecken)

4

Ombudets nationella identifieringsnummer

Alfanumeriskt (50 tecken)

Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande:

Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten.

| | Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion. |
| --- | --- |

Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion.

| | Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register.

| | Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register. |
| --- | --- |

Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register.

5

Namnet på den behöriga myndighet som ansvarar för det nationella offentliga registret

Text (100 tecken)

Namnet på den behöriga myndighet som lämnat informationen om ombudet till EBA och som är ansvarig för den informationen. Den behöriga myndighetens namn ska väljas från en fördefinierad lista.

6

Namn på den fysiska eller juridiska person på vars vägnar ombudet tillhandahåller betaltjänster

Text (250 tecken)

Det officiella namnet på den fysiska eller juridiska person på vars vägnar ombudet tillhandahåller betaltjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Namnet på den fysiska eller juridiska personen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av namnet på den fysiska eller juridiska personen till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på den fysiska eller juridiska personen på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på den fysiska eller juridiska personen anges.

7

Nationellt identifieringsnummer för den fysiska eller juridiska person på vars vägnar ombudet tillhandahåller betaltjänster

Alfanumeriskt (50 tecken)

Det nationella identifieringsnumret kan vara en av följande koder som används av den behöriga myndighet i hemmedlemsstaten som lämnar information till EBA:

| | Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten.

| | Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion. |
| --- | --- |

Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion.

| | Auktorisationsnummer – ett nummer eller en kod som tilldelats ett auktoriserat betalningsinstitut eller institut för elektroniska pengar av den behöriga myndigheten i en medlemsstat på vars territorium enheterna är etablerade. |
| --- | --- |

Auktorisationsnummer – ett nummer eller en kod som tilldelats ett auktoriserat betalningsinstitut eller institut för elektroniska pengar av den behöriga myndigheten i en medlemsstat på vars territorium enheterna är etablerade.

| | Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register.

| | Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register. |
| --- | --- |

Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register.

8

Ombudets nuvarande registreringsstatus

Text (10 tecken)

Ombudets nuvarande registreringsstatus enligt en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Aktiv |
| --- | --- |

1

☐ Aktiv

| 2 | ☐ Inaktiv |
| --- | --- |

2

☐ Inaktiv

Tabell 7 – Information om institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster

| Rad | Fält | Maximal längd på fältet | Format |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Typ av fysisk eller juridisk person | Fördefinierad text | Fördefinierat val – ”Institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster” |
| 2 | Namn på det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster | Text (250 tecken) | Det officiella namnet på det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Institutets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på institutet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”. |
| 3 | Firmanamn på det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster | Text (250 tecken) | Firmanamnet på det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  Om institutet använder fler än ett firmanamn kan alla institutets namn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.
  Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i. |
| 4 | Adress till huvudkontoret för det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster | | Adressen till huvudkontoret för det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”. |
| 4.1 | Land | Fördefinierad text (alternativ) | EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:
  Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket. |
| 4.2 | Ort | Text (100 tecken) | |
| 4.3 | Gatuadress | Text (50 tecken per adressrad) | |
| 4.4 | Postnummer | Text (35 tecken) | |
| 5 | Nationellt identifieringsnummer för det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster | Alfanumeriskt (50 tecken) | Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande: | Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten. |

Rad

Fält

Maximal längd på fältet

Format

1

Typ av fysisk eller juridisk person

Fördefinierad text

Fördefinierat val – ”Institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster”

2

Namn på det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster

Text (250 tecken)

Det officiella namnet på det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Institutets namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på institutet anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

3

Firmanamn på det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster

Text (250 tecken)

Firmanamnet på det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av institutets firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn på institutet på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

Om institutet använder fler än ett firmanamn kan alla institutets namn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i.

4

Adress till huvudkontoret för det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster

Adressen till huvudkontoret för det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

4.1

Land

Fördefinierad text (alternativ)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

4.2

Ort

Text (100 tecken)

4.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

4.4

Postnummer

Text (35 tecken)

5

Nationellt identifieringsnummer för det institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU och som enligt nationell lag har rätt att tillhandahålla betaltjänster

Alfanumeriskt (50 tecken)

Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande:

Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten.

| | Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion. |
| --- | --- |

Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion.

| | Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register.

| | Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register. |
| --- | --- |

Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register.

6

Namnet på den behöriga myndighet som ansvarar för det nationella offentliga registret

Text (100 tecken)

Namnet på den behöriga myndighet som lämnat informationen om betalningsinstitutet till EBA och som är ansvarig för den informationen. Den behöriga myndighetens namn ska väljas från en fördefinierad lista.

Tabell 8 – Format på informationen om tjänsteleverantörer som utför tjänster enligt artikel 3 k i och ii i direktiv (EU) 2015/2366

| Rad | Fält | Maximal längd på fältet | Format |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Typ av fysisk eller juridisk person | Fördefinierad text | Fördefinierat val – ”Tjänsteleverantörer som inte omfattas av PSD2”. |
| 2 | Namn på den tjänsteleverantör som inte omfattas av PSD2 | Text (250 tecken) | Det officiella namnet på tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Tjänsteleverantörens namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av tjänsteleverantörens namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på tjänsteleverantören på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på tjänsteleverantören anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”. |
| 3 | Firmanamn på den tjänsteleverantör som inte omfattas av PSD2 | Text (250 tecken) | Firmanamnet på tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av tjänsteleverantörens firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn för tjänsteleverantören på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.
  Om tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 använder fler än ett firmanamn kan alla tjänsteleverantörens firmanamn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.
  Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i. |
| 4 | Adress till tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 | | Adressen till huvudkontoret för tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.
  I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”. |
| 4.1 | Land | Fördefinierad text (alternativ) | EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:
  Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket. |
| 4.2 | Ort | Text (100 tecken) | |
| 4.3 | Gatuadress | Text (50 tecken per adressrad) | |
| 4.4 | Postnummer | Text (35 tecken) | |
| 5 | Nationellt identifieringsnummer för tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 | Alfanumeriskt (50 tecken) | Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande: | Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten. |

Rad

Fält

Maximal längd på fältet

Format

1

Typ av fysisk eller juridisk person

Fördefinierad text

Fördefinierat val – ”Tjänsteleverantörer som inte omfattas av PSD2”.

2

Namn på den tjänsteleverantör som inte omfattas av PSD2

Text (250 tecken)

Det officiella namnet på tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Tjänsteleverantörens namn ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av tjänsteleverantörens namn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt namn på tjänsteleverantören på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska alla officiella namn på tjänsteleverantören anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

3

Firmanamn på den tjänsteleverantör som inte omfattas av PSD2

Text (250 tecken)

Firmanamnet på tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering av tjänsteleverantörens firmanamn till det latinska alfabetet eller en översättning eller ett alternativt firmanamn för tjänsteleverantören på ett annat språk baserat på det latinska alfabetet.

Om tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 använder fler än ett firmanamn kan alla tjänsteleverantörens firmanamn anges. Namnen ska vara åtskilda av ”/”.

Detta fält är frivilligt för de behöriga myndigheterna att fylla i.

4

Adress till tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2

Adressen till huvudkontoret för tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Adressen ska anges på den berörda medlemsstatens nationella språk. Medlemsstater som använder det grekiska eller kyrilliska alfabetet ska också tillhandahålla en translitterering till det latinska alfabetet eller ett känt engelskt namn.

I medlemsstater där det finns fler än ett officiellt nationellt språk ska adressen anges på minst ett officiellt språk i jurisdiktionen. Om adressen anges på fler än ett officiellt nationellt språk ska språken separeras med ”/”.

4.1

Land

Fördefinierad text (alternativ)

EU:s medlemsstater och andra EES-medlemsstater:

Österrike, Belgien, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

4.2

Ort

Text (100 tecken)

4.3

Gatuadress

Text (50 tecken per adressrad)

4.4

Postnummer

Text (35 tecken)

5

Nationellt identifieringsnummer för tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2

Alfanumeriskt (50 tecken)

Det nationella identifieringsnumret får vara ett av följande:

Nationellt identifieringsnummer för fysiska och juridiska personer som används i den berörda medlemsstaten.

| | Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion. |
| --- | --- |

Identifieringskod för juridiska personer (LEI-kod) – en kod som gör det möjligt att separat identifiera rättsligt åtskilda enheter som deltar i en finansiell transaktion.

| | Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register. |
| --- | --- |

Registreringsnummer – ett nummer eller en kod som används av medlemsstatens behöriga myndighet i dess nationella offentliga register.

| | Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register. |
| --- | --- |

Andra likvärdiga metoder för identifiering – alla identifieringsmetoder som används av behöriga myndigheter för att identifiera fysiska eller juridiska personer i sitt offentliga register.

6

Namnet på den behöriga myndighet som ansvarar för det nationella offentliga registret

Text (100 tecken)

Namnet på den behöriga myndighet som lämnat informationen om tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 till EBA och som är ansvarig för den informationen. Den behöriga myndighetens namn ska väljas från en fördefinierad lista.

7

Beskrivning av den verksamhet som tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 bedriver

Text (högst 500 tecken)

Beskrivningen av den verksamhet som tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 bedriver ska anges i fritext med något av följande alfabet: grekiska, kyrilliska eller latinska. Beskrivningen av tjänsteleverantörens verksamhet ska lämnas på den berörda medlemsstatens nationella språk.

8

Undantag enligt vilket tjänsteleverantören bedriver verksamhet

Flera fördefinierade val

Undantag enligt viken tjänsteleverantören bedriver verksamhet enligt en fördefinierad lista:

| 1. | Tjänster som baseras på särskilda betalningsinstrument som endast kan användas i begränsad omfattning och som ingår i en av följande kategorier:






  1.1 | ☐ Instrument som gör det möjligt för innehavaren att förvärva varor eller tjänster endast i utgivarens lokaler eller inom ett begränsat nätverk av tjänsteleverantörer enligt ett direkt kommersiellt avtal med en professionell utgivare. |
| --- | --- | --- |

1.

Tjänster som baseras på särskilda betalningsinstrument som endast kan användas i begränsad omfattning och som ingår i en av följande kategorier:

1.1

☐ Instrument som gör det möjligt för innehavaren att förvärva varor eller tjänster endast i utgivarens lokaler eller inom ett begränsat nätverk av tjänsteleverantörer enligt ett direkt kommersiellt avtal med en professionell utgivare.

| 1.2 | ☐ Instrument som endast kan användas för att förvärva ett mycket begränsat urval varor eller tjänster. |
| --- | --- |

1.2

☐ Instrument som endast kan användas för att förvärva ett mycket begränsat urval varor eller tjänster.

eller

| 2. | Betalningstransaktioner från en leverantör av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster som utöver elektroniska kommunikationstjänster tillhandahålls för den som abonnerar på nätverket eller tjänsten:






  2.1 | ☐ för inköp av digitalt innehåll och röstbaserade tjänster, oavsett vilken anordning som används för inköp eller konsumtion av det digitala innehållet och som faktureras på den dithörande fakturan, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Betalningstransaktioner från en leverantör av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster som utöver elektroniska kommunikationstjänster tillhandahålls för den som abonnerar på nätverket eller tjänsten:

2.1

☐ för inköp av digitalt innehåll och röstbaserade tjänster, oavsett vilken anordning som används för inköp eller konsumtion av det digitala innehållet och som faktureras på den dithörande fakturan, eller

| 2.2 | ☐ som genomförs från eller via elektronisk utrustning och som faktureras på den dithörande fakturan inom ramen för välgörenhet eller för inköp av biljetter. |
| --- | --- |

2.2

☐ som genomförs från eller via elektronisk utrustning och som faktureras på den dithörande fakturan inom ramen för välgörenhet eller för inköp av biljetter.

9

Nuvarande registreringsstatus för tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2

Text (högst 10 tecken)

Nuvarande registreringsstatus för tjänsteleverantören som inte omfattas av PSD2 enligt en fördefinierad lista:

| 1 | ☐ Aktiv |
| --- | --- |

1

☐ Aktiv

| 2 | ☐ Inaktiv |
| --- | --- |

2

☐ Inaktiv

---

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/84

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2019/411

av den 29 november 2018

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 vad gäller tekniska tillsynsstandarder som fastställer tekniska krav för utveckling, drift och underhåll av det elektroniska centrala registret på området för betaltjänster och för tillgång till den information som finns i detta

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (1), särskilt artikel 15.4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 15.1 i direktiv (EU) 2015/2366 ska Europeiska bankmyndigheten (EBA) utveckla, driva och underhålla ett elektroniskt centralt register som innehåller den information som lämnas av de behöriga myndigheterna i enlighet med punkt 2 i den artikeln. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 15.1 i direktiv (EU) 2015/2366 ska Europeiska bankmyndigheten (EBA) utveckla, driva och underhålla ett elektroniskt centralt register som innehåller den information som lämnas av de behöriga myndigheterna i enlighet med punkt 2 i den artikeln.

| (2) | För att säkerställa att den information som finns i det elektroniska centrala registret presenteras på ett korrekt sätt bör EBA säkerställa att införanden eller ändringar av information sker på ett säkert sätt. För detta ändamål bör EBA bevilja vissa av de behöriga myndigheternas anställda personlig tillgång till registerapplikationen. EBA och de behöriga myndigheter som beslutat att överföra informationen till EBA automatiskt bör säkerställa att säker och proportionerlig krypteringsteknik används i ändpunkterna och genom hela processen för informationsöverföring. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa att den information som finns i det elektroniska centrala registret presenteras på ett korrekt sätt bör EBA säkerställa att införanden eller ändringar av information sker på ett säkert sätt. För detta ändamål bör EBA bevilja vissa av de behöriga myndigheternas anställda personlig tillgång till registerapplikationen. EBA och de behöriga myndigheter som beslutat att överföra informationen till EBA automatiskt bör säkerställa att säker och proportionerlig krypteringsteknik används i ändpunkterna och genom hela processen för informationsöverföring.

| (3) | Med tanke på att det är nödvändigt att det elektroniska centrala registret innehåller standardiserad och konsekvent information för alla betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar som är etablerade i unionen, och att denna presenteras i samma format, bör datavalidering ske genom registerapplikationen innan någon information som förs in eller ändras av de behöriga myndigheterna görs allmänt tillgänglig. |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på att det är nödvändigt att det elektroniska centrala registret innehåller standardiserad och konsekvent information för alla betalningsinstitut och institut för elektroniska pengar som är etablerade i unionen, och att denna presenteras i samma format, bör datavalidering ske genom registerapplikationen innan någon information som förs in eller ändras av de behöriga myndigheterna görs allmänt tillgänglig.

| (4) | Det är nödvändigt att säkerställa autenticiteten, integriteten och oavvisligheten i den information som finns i det elektroniska centrala registret. EBA bör därför garantera att informationen förvaras säkert och att all införd eller ändrad information har registrerats på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(4)

Det är nödvändigt att säkerställa autenticiteten, integriteten och oavvisligheten i den information som finns i det elektroniska centrala registret. EBA bör därför garantera att informationen förvaras säkert och att all införd eller ändrad information har registrerats på lämpligt sätt.

| (5) | För att göra det möjligt för betaltjänstanvändare och andra berörda parter att använda det elektroniska centrala registret på ett ändamålsenligt sätt är det nödvändigt att registerapplikationen utvecklas på ett sätt som garanterar tillförlitlig drift och tillgänglighet utan avbrott. |
| --- | --- |

(5)

För att göra det möjligt för betaltjänstanvändare och andra berörda parter att använda det elektroniska centrala registret på ett ändamålsenligt sätt är det nödvändigt att registerapplikationen utvecklas på ett sätt som garanterar tillförlitlig drift och tillgänglighet utan avbrott.

| (6) | Det är önskvärt att användarna av det elektroniska centrala registret har möjlighet att på ett effektivt sätt söka efter information i registret. Därför bör informationen vara sökbar på grundval av ett antal olika sökkriterier. |
| --- | --- |

(6)

Det är önskvärt att användarna av det elektroniska centrala registret har möjlighet att på ett effektivt sätt söka efter information i registret. Därför bör informationen vara sökbar på grundval av ett antal olika sökkriterier.

| (7) | För att tillgodose betaltjänstbranschens behov bör EBA göra det möjligt att ladda ned registrets innehåll genom en standardiserad fil. Detta skulle göra det möjligt för alla berörda parter att automatiskt söka information i den filen. |
| --- | --- |

(7)

För att tillgodose betaltjänstbranschens behov bör EBA göra det möjligt att ladda ned registrets innehåll genom en standardiserad fil. Detta skulle göra det möjligt för alla berörda parter att automatiskt söka information i den filen.

| (8) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som EBA har överlämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som EBA har överlämnat till kommissionen.

| (9) | EBA har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, gjort en analys av de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2). |
| --- | --- |

(9)

EBA har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, gjort en analys av de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Interna användare av registret

1.   I denna förordning avses med intern användare en anställd vid den behöriga myndighet som är ansvarig för att manuellt föra in och ändra information i Europeiska bankmyndighetens (EBA) elektroniska centrala register (nedan kallat det elektroniska centrala registret).

2.   Varje behörig myndighet ska utse minst två anställda som interna användare.

3.   De behöriga myndigheterna ska underrätta EBA om vilka personer som utsetts enligt punkt 2.

Artikel 2

Förvaltning av registret

EBA ska förvalta förteckningen över interna användare, förse de interna användarna med autentiseringsuppgifter samt ge tekniskt stöd till de behöriga myndigheterna.

Artikel 3

Interna användares tillgång

1.   Applikationen för det elektroniska centrala registret ska endast vara tillgänglig för interna användare genom tvåfaktorsautentisering.

2.   EBA ska tillhandahålla ett standardanvändarnamn och -lösenord samt andra säkerhetsbehörighetsuppgifter till de interna användarna så att dessa kan få tillgång till applikationen för det elektroniska centrala registret.

3.   Interna användare ska vara skyldiga att ändra sina standardanvändarnamn och -lösenord första gången de loggar in på applikationen för det elektroniska centrala registret.

4.   EBA ska säkerställa att den autentiseringsmetod som används gör det möjligt att identifiera varje intern användare.

5.   EBA ska säkerställa att applikationen för det elektroniska centrala registret inte gör det möjligt för personer som inte har tillgång till registerapplikationen eller som inte har rätt tillstånd, att föra in eller ändra information i det elektroniska centrala registret.

Artikel 4

Offentliga användare

1.   I denna förordning avses med offentliga användare av elektroniska centrala register betaltjänstanvändare och andra berörda parter som har tillgång till det elektroniska centrala registret genom EBA:s webbplats.

2.   Offentliga användare ska ha tillgång till det elektroniska centrala registret utan säkerhetsbehörighetsuppgifter.

3.   Offentliga användares tillgång till det elektroniska centrala registret ska endast göra det möjligt för dem att läsa, söka och ladda ned informationen i registret. Offentliga användare ska inte ha rätt att ändra innehållet i registret.

4.   När offentliga användare ansluter sig till det elektroniska centrala registret ska de via EBA:s webbplats kunna se de sökkriterier som anges i artikel 15.1.

KAPITEL 2

ÖVERFÖRING AV INFORMATION FRÅN BEHÖRIGA MYNDIGHETER TILL EBA

Artikel 5

Överföring av information från behöriga myndigheter till EBA

1.   Behöriga myndigheter ska till EBA överföra den information som ska finnas i det elektroniska centrala registret, manuellt via ett webbaserat användargränssnitt eller automatiskt genom ett gränssnitt mellan två tillämpningar.

2.   Behöriga myndigheter ska underrätta EBA om vilket tillvägagångssätt de föredrar för överföring av information enligt punkt 1.

3.   Behöriga myndigheter som har underrättat EBA att de föredrar automatisk informationsöverföring ska tillåtas att överföra information manuellt efter en förhandsanmälan om detta till EBA.

4.   Behöriga myndigheter ska förse EBA med en länk till sina nationella offentliga register. EBA ska göra dessa länkar allmänt tillgängliga i det elektroniska centrala registret.

Artikel 6

Manuella införanden och ändringar av information

1.   Behöriga myndigheter som har beslutat överföra information till EBA manuellt ska föra in eller ändra information för sina medlemsstater i det elektroniska centrala registrets webbapplikation. Informationen ska föras in i det format som anges i artikel 1.2–1.9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/410 (3)

2.   Den manuellt införda eller ändrade informationen ska göras allmänt tillgänglig i det elektroniska centrala registret efter det att den validerats av registerapplikationen i enlighet med artikel 8.

3.   Om valideringen av den manuellt införda eller ändrade informationen via applikationen för det elektroniska centrala registret misslyckas ska informationen nekas och inte göras allmänt tillgänglig. Den interna användaren ska göra införandet eller ändringen på nytt med den korrekta informationen.

4.   EBA ska införa en datum- och tidsstämpel i den manuellt tillagda eller ändrade informationen i det elektroniska centrala registret. Denna datum- och tidsstämpel ska visa tidpunkten för den senaste ändringen i registret.

5.   Behöriga myndigheter ska säkerställa att alla ändringar av innehållet i deras nationella offentliga register som har att göra med beviljande eller återkallande av auktorisation eller registrering ska föras in i EBA:s elektroniska centrala register samma dag.

Artikel 7

Automatiserad informationsöverföring

1.   Behöriga myndigheter som beslutat att överföra information till EBA automatiskt ska överföra informationen direkt från applikationen för deras nationella offentliga register till applikationen för det elektroniska centrala registret.

2.   EBA och de behöriga myndigheterna ska säkerställa säker överföring av information mellan applikationerna för deras respektive register för att skydda autenticiteten, integriteten och oavvisligheten i den överförda informationen med hjälp av robust och brett erkänd krypteringsteknik.

3.   Behöriga myndigheter ska som en enda batchfil med gemensam standard och strukturerat format (nedan kallad batchfilen) överföra all den information som anges i artikel 1.2–1.9 i genomförandeförordning (EU) 2019/410 från deras nationella offentliga register till EBA.

4.   Överföringen av batchfilen ska ske minst en gång varje dag då innehållet i ett nationellt offentligt register har ändrats.

5.   Om behöriga myndigheter ändrar innehållet i sina nationella offentliga register i fråga om beviljande eller återkallande av auktorisation eller registrering, och om de inte har möjlighet att överföra dessa förändringar automatiskt, ska de föra in dem manuellt samma dag.

6.   EBA ska tillåta de behöriga myndigheterna att överföra batchfilen en gång per dag oavsett om innehållet i deras nationella offentliga register har ändrats eller inte.

7.   Den information som överförs automatiskt till det elektroniska centrala registret ska göras allmänt tillgänglig i registret så snart som möjligt efter det att batchfilen har behandlats och validerats av applikationen för det elektroniska centrala registret i enlighet med artikel 8 och senast vid slutet av den dag då batchfilen behandlades och validerades. All information som tidigare överförts, eller som förts in manuellt av en behörig myndighet, som är offentligt tillgänglig i det elektroniska centrala registret ska ersättas av den information som därefter överförts av den behöriga myndigheten.

8.   EBA får inte tillåta behöriga myndigheter att överföra en ny batchfil innan de har fått resultatet av valideringen av deras tidigare överförda batchfil.

9.   Om valideringen av automatiskt överförd information via applikationen för det elektroniska centrala registret misslyckas ska all information i batchfilen nekas och inte offentliggöras i registret.

10.   EBA ska införa en datum- och tidsstämpel i den information som överförs automatiskt till applikationen för det elektroniska centrala registret. Datum- och tidsstämpeln ska visa tidpunkten för den senaste synkroniseringen mellan det elektroniska centrala registret och de nationella offentliga registren.

Artikel 8

Informationsvalidering

1.   Applikationen för det elektroniska centrala registret ska validera den information som de behöriga myndigheterna överför till EBA för att undvika eventuella luckor eller dupliceringar i information.

2.   För att säkerställa att ingen information saknas ska applikationen för det elektroniska centrala registret genomföra en datavalidering av de fält som fyllts i eller överförts av de behöriga myndigheterna till EBA med undantag för fältet för den fysiska eller juridiska personens firmanamn.

3.   För att undvika att informationen dupliceras ska registerapplikationen genomföra datavalidering av de fält som avser följande:

| a) | För betalningsinstitut, fysiska eller juridiska personer som omfattas av ett undantag i enlighet med artikel 32 i direktiv (EU) 2015/2366, leverantörer av kontoinformationstjänster, institut för elektroniska pengar, juridiska personer som omfattas av ett undantag i enlighet med artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG (4), de institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (5) och de personer vars auktorisation eller registrering återkallats,






  i) | det nationella identifieringsnumret, |
| --- | --- | --- |

a)

För betalningsinstitut, fysiska eller juridiska personer som omfattas av ett undantag i enlighet med artikel 32 i direktiv (EU) 2015/2366, leverantörer av kontoinformationstjänster, institut för elektroniska pengar, juridiska personer som omfattas av ett undantag i enlighet med artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG (4), de institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (5) och de personer vars auktorisation eller registrering återkallats,

i)

det nationella identifieringsnumret,

| ii) | relevant typ av fysisk eller juridisk person, som avses i artikel 1.2–1.9 i genomförandeförordning (EU) 2019/410, |
| --- | --- |

ii)

relevant typ av fysisk eller juridisk person, som avses i artikel 1.2–1.9 i genomförandeförordning (EU) 2019/410,

| iii) | auktorisations- eller registreringsdatum. |
| --- | --- |

iii)

auktorisations- eller registreringsdatum.

| b) | För ombud för betalningsinstitut, fysiska eller juridiska personer som omfattas av ett undantag i enlighet med artikel 32 i direktiv (EU) 2015/2366, leverantörer av kontoinformationstjänster, institut för elektroniska pengar, juridiska personer som omfattas av ett undantag i enlighet med artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG,






  i) | ombudets nationella identifieringsnummer, |
| --- | --- | --- |

b)

För ombud för betalningsinstitut, fysiska eller juridiska personer som omfattas av ett undantag i enlighet med artikel 32 i direktiv (EU) 2015/2366, leverantörer av kontoinformationstjänster, institut för elektroniska pengar, juridiska personer som omfattas av ett undantag i enlighet med artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG,

i)

ombudets nationella identifieringsnummer,

| ii) | det nationella identifieringsnumret för den fysiska eller juridiska person på vars vägnar ombudet tillhandahåller betaltjänster, |
| --- | --- |

ii)

det nationella identifieringsnumret för den fysiska eller juridiska person på vars vägnar ombudet tillhandahåller betaltjänster,

| iii) | registreringsdatum. |
| --- | --- |

iii)

registreringsdatum.

| c) | För tjänsteleverantörer som utför tjänster i enlighet med artikel 3 k i och ii och 3 l i och ii i direktiv (EU) 2015/2366,






  i) | tjänsteleverantörens nationella identifieringsnummer, |
| --- | --- | --- |

c)

För tjänsteleverantörer som utför tjänster i enlighet med artikel 3 k i och ii och 3 l i och ii i direktiv (EU) 2015/2366,

i)

tjänsteleverantörens nationella identifieringsnummer,

| ii) | det undantag enligt vilket tjänsteleverantören bedriver verksamhet, |
| --- | --- |

ii)

det undantag enligt vilket tjänsteleverantören bedriver verksamhet,

| iii) | registreringsdatum. |
| --- | --- |

iii)

registreringsdatum.

4.   Om auktorisations- eller registreringsstatusen för en fysisk eller juridisk person, som har ett ombud som tillhandahåller betaltjänster på dess vägnar, har ändrat status från ”auktoriserad” eller ”registrerad” till ”återkallad”, får applikationen för det elektroniska centrala registret inte genomföra datavalidering för den personens ombud.

5.   Behöriga myndigheter ska från applikationen för det elektroniska centrala registret så snart som möjligt erhålla ett tydligt och otvetydigt svar avseende resultatet av datavalideringsprocessen. Resultatet av datavalideringen ska också innehålla den procentuella förändringen jämfört med den information som tidigare överförts.

6.   Om den överförda informationen inte går igenom valideringsprocessen ska EBA i sitt svar till behöriga myndigheter ange alla skäl för avslaget.

7.   Vid misslyckad validering där ändringarna av innehållet i nationella offentliga register har att göra med beviljande eller återkallande av auktorisation eller registrering, ska behöriga myndigheter som överför information automatiskt senast vid slutet av den dag då valideringen misslyckades överföra en korrigerad eller uppdaterad batchfil med all information, eller manuellt föra in de nya ändringar som gjorts av innehållet i sina nationella offentliga register som har att göra med beviljande eller återkallande av auktorisation eller registrering.

8.   Vid validering av nationella identifieringsnummer ska behöriga myndigheter meddela EBA typerna av och formaten på de nationella identifieringsnummer som de använder i sina nationella register.

9.   Applikationen för det elektroniska centrala registret ska göra det möjligt för behöriga myndigheter att föra in ett ombud i registret mer än en gång om ombudet tillhandahåller betaltjänster på fler än en fysisk eller juridisk persons vägnar. Varje införande ska betraktas som en separat post.

Artikel 9

Information avseende ombud

1.   EBA och de behöriga myndigheterna ska säkerställa att de ombud som förs in i det elektroniska centrala registret är kopplade till den fysiska eller juridiska person på vars vägnar de tillhandahåller betaltjänster.

2.   Om en fysisk eller juridisk person, vars ombud tillhandahåller betaltjänster på dess vägnar, får sin registrerings- eller auktorisationsstatus ändrad från ”auktoriserad” eller ”registrerad” till ”återkallad” ska statusen för den fysiska eller juridiska personens ombud ändras från ”aktiv” till ”inaktiv”

Artikel 10

Behöriga myndigheters ansvar

1.   Behöriga myndigheter ska ansvara för att den information som förs in manuellt eller som överförs automatiskt till applikationen för det elektroniska centrala registret är korrekt i fråga om de fysiska eller juridiska personer som auktoriserats eller registrerats av dem, samt i fråga om ombuden och de tjänsteleverantörer som utför tjänster enligt artikel 3 k i och ii och 3 l i och ii i direktiv (EU) 2015/2366 som finns förtecknade i deras nationella offentliga register.

2.   Applikationen för det elektroniska centrala registret ska göra det möjligt för interna användare av och applikationer för de nationella offentliga registren att föra in eller ändra sådan information som deras respektive behöriga myndighet är ansvarig för.

3.   Behöriga myndigheter ska inte ha möjlighet att ändra sådan information som andra behöriga myndigheter är ansvariga för.

4.   Behöriga myndigheter ska inte ha möjlighet att föra in information avseende betalningsinstitut eller fysiska eller juridiska personer som omfattas av ett undantag i enlighet med artikel 32 i direktiv (EU) 2015/2366 och deras ombud, leverantörer av kontoinformationstjänster, de institut som avses i artikel 2.5.4–2.5.23 i direktiv 2013/36/EU, institut för elektroniska pengar, juridiska personer som omfattas av ett undantag i enlighet med artikel 9 i direktiv 2009/110/EG och deras ombud, eller tjänsteleverantörer som tillhandahåller tjänster enligt artikel 3 k i och ii och 3 l i och ii i direktiv (EU) 2015/2366 och som är etablerade i en annan medlemsstat.

KAPITEL 3

ICKE FUNKTIONSMÄSSIGA KRAV

Artikel 11

Säkerhetskrav

1.   Det elektroniska centrala registrets applikationsdata ska säkerhetskopieras, och säkerhetskopiorna ska lagras för att kunna användas för att återställa driften efter en katastrof.

2.   Om säkerhetsproblem upptäcks ska EBA omedelbart kunna stänga ned applikationen för det elektroniska centrala registret och hindra all tillgång till servern.

3.   Applikationen för det elektroniska centrala registret ska utan onödigt dröjsmål kunna återgå till att fungera igen efter ett haveri, varpå driften ska kunna fortsätta normalt.

4.   Om applikationen för det elektroniska centrala registret ligger nere och inte kan behandla batchfiler som överförs från de behöriga myndigheterna ska applikationen behandla de senast överförda filerna från varje behörig myndighet så snart normal drift återställts.

5.   EBA ska underrätta de behöriga myndigheterna om eventuella fel på applikationen för det elektroniska centrala registret eller all eventuell tid då den ligger nere.

6.   Om ett fel i applikationen för det elektroniska centrala registret har påverkat behandlingen av en batchfil som överförts av en behörig myndighet ska EBA begära att den behöriga myndigheten översänder en ny batchfil. Om den behöriga myndigheten inte har möjlighet att göra detta ska den begära att EBA återställer datan till den version som översändes med den senast validerade batchfilen före felet.

7.   EBA ska utforma sitt register i enlighet med internationella standarder för cybersäkerhet.

Artikel 12

Tillgänglighets- och prestandakrav

1.   Det elektroniska centrala registret ska kunna rymma de ursprungliga data som för närvarande finns i de offentliga registren och som underhålls av de behöriga myndigheterna.

2.   Applikationen för det elektroniska centrala registret ska kunna rymma en ökning av volymen på den information som mottas av behöriga myndigheter. En sådan ökning får inte påverka registrets tillgänglighet.

3.   EBA ska säkerställa att det elektroniska centrala registret blir tillgängligt omedelbart efter det att normal drift har återställts efter ett fel i registerapplikationen.

4.   Den automatiserade informationsöverföring som avses i artikel 7 får inte påverka det elektroniska centrala registrets tillgänglighet.

5.   EBA ska via sin webbplats informera offentliga användare om alla tillfällen då det elektroniska centrala registret inte är tillgängligt samt om orsakerna till detta och om återställandet av registret.

Artikel 13

Krav på underhåll och stöd

1.   EBA ska övervaka driften av applikationen för registret, analysera dess prestanda och, om det är nödvändigt, göra ändringar som säkerställer att applikationen uppfyller kraven i denna förordning.

2.   EBA ska övervaka att informationen i det elektroniska centrala registret regelbundet överförs och uppdateras av behöriga myndigheter.

3.   EBA ska regelbundet granska lämpligheten i de icke funktionsmässiga krav som anges i detta kapitel.

4.   EBA ska tillhandahålla stöd till de behöriga myndigheterna avseende driften av det elektroniska centrala registret. För detta ändamål ska EBA införa en funktion i registerapplikationen som ger behöriga myndigheter möjlighet att skicka in frågor. EBA ska placera alla sådana frågor i en kö.

5.   EBA ska besvara de frågor som avses i punkt 4 utan onödigt dröjsmål senast vid slutet av den dag då frågan ställdes. EBA ska besvara frågor i den ordning de mottas.

6.   EBA ska tillhandahålla de behöriga myndigheterna en testmiljö och stöd för denna tekniska miljö.

7.   EBA ska inrätta en särskild kanal för kommunikation om incidenter avseende driften av det elektroniska centrala registret.

Artikel 14

Logginformation

1.   Det elektroniska centrala registret ska möjliggöra registrering av all den information som behöriga myndigheter överför till EBA.

2.   Det elektroniska centrala registret ska möjliggöra registrering av alla automatiserade eller manuella handlingar som utförs av applikationen för det nationella offentliga registret eller av interna användare, samt tidpunkten för dessa handlingar.

3.   EBA ska kunna komma åt de data som registreras i enlighet med punkterna 1 och 2.

4.   EBA ska kunna ta fram rapporter från de data som registrerats i enlighet med punkterna 1 och 2, som gör det möjligt för EBA att övervaka och tolka den information som de behöriga myndigheterna överför.

KAPITEL 4

TILLGÅNG TILL INFORMATION

Artikel 15

Informationssökning

1.   Det elektroniska centrala registret ska göra det möjligt för användare av registret att söka information i registret på grundval av olika sökkriterier inbegripet vart och ett av följande:

| a) | Relevant typ av fysisk eller juridisk person, som avses i artikel 1.2–1.9 i genomförandeförordning (EU) 2019/410, |
| --- | --- |

a)

Relevant typ av fysisk eller juridisk person, som avses i artikel 1.2–1.9 i genomförandeförordning (EU) 2019/410,

| b) | Namn på den fysiska eller juridiska personen. |
| --- | --- |

b)

Namn på den fysiska eller juridiska personen.

| c) | Nationellt identifieringsnummer för den fysiska eller juridiska personen. |
| --- | --- |

c)

Nationellt identifieringsnummer för den fysiska eller juridiska personen.

| d) | Namn på den behöriga myndighet som ansvarar för driften av det nationella offentliga registret. |
| --- | --- |

d)

Namn på den behöriga myndighet som ansvarar för driften av det nationella offentliga registret.

| e) | Land där den fysiska eller juridiska personen är etablerad. |
| --- | --- |

e)

Land där den fysiska eller juridiska personen är etablerad.

| f) | Ort där den fysiska eller juridiska personen är etablerad. |
| --- | --- |

f)

Ort där den fysiska eller juridiska personen är etablerad.

| g) | Betaltjänst eller tjänst för elektroniska pengar som tillhandahålls. |
| --- | --- |

g)

Betaltjänst eller tjänst för elektroniska pengar som tillhandahålls.

| h) | Värdmedlemsstat där det auktoriserade eller registrerade betalningsinstitutet, institutet för elektroniska pengar eller leverantören av kontoinformationstjänster tillhandahåller tjänster eller har meddelat sin avsikt att tillhandahålla tjänster. |
| --- | --- |

h)

Värdmedlemsstat där det auktoriserade eller registrerade betalningsinstitutet, institutet för elektroniska pengar eller leverantören av kontoinformationstjänster tillhandahåller tjänster eller har meddelat sin avsikt att tillhandahålla tjänster.

| i) | Betaltjänst eller tjänst för elektroniska pengar som tillhandahålls i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

i)

Betaltjänst eller tjänst för elektroniska pengar som tillhandahålls i värdmedlemsstaten.

| j) | Auktorisations- eller registreringsstatus. |
| --- | --- |

j)

Auktorisations- eller registreringsstatus.

| k) | Auktorisations- eller registreringsdatum. |
| --- | --- |

k)

Auktorisations- eller registreringsdatum.

| l) | Datum för återkallande av auktorisation eller registrering. |
| --- | --- |

l)

Datum för återkallande av auktorisation eller registrering.

2.   Det elektroniska centrala registret ska utföra informationssökningen om minst ett av sökkriterierna anges.

3.   Det elektroniska centrala registret ska göra det möjligt för registeranvändare att kombinera alla de kriterier som anges i punkt 1.

4.   Det elektroniska centrala registret ska göra det möjligt för användare att välja informationen i punkt 1 a, d, e och j från en rullmeny.

5.   Det elektroniska centrala registret ska göra det möjligt för användare att välja de sökkriterier som avses i punkt 1 g, h och i från en flervalsmeny.

6.   EBA ska säkerställa att användarna av registret har möjlighet att använda symboler eller specialtecken för att ersätta enskilda tecken och/eller ord (sökning med jokertecken) vid sökningar, så att sökomfånget ökas.

7.   EBA ska informera användarna av registret hur de symboler som avses i punkt 6 ska användas genom att visa information om detta på sin webbplats.

Artikel 16

Visning av sökresultat

1.   Det elektroniska centrala registret ska som sökresultat visa alla fysiska och juridiska personer som uppfyller de sökkriterier som fylls i av registeranvändaren.

2.   Den information som visas om de fysiska och juridiska personerna ska innehålla följande:

| a) | Personens namn. |
| --- | --- |

a)

Personens namn.

| b) | Personens nationella identifieringsnummer. |
| --- | --- |

b)

Personens nationella identifieringsnummer.

| c) | Land där personen är etablerad. |
| --- | --- |

c)

Land där personen är etablerad.

| d) | Ort där personen är etablerad. |
| --- | --- |

d)

Ort där personen är etablerad.

| e) | Relevant typ av fysisk eller juridisk person, som avses i artikel 1.2–1.9 i genomförandeförordning (EU) 2019/410, |
| --- | --- |

e)

Relevant typ av fysisk eller juridisk person, som avses i artikel 1.2–1.9 i genomförandeförordning (EU) 2019/410,

| f) | Betaltjänst eller tjänst för elektroniska pengar som tillhandahålls. |
| --- | --- |

f)

Betaltjänst eller tjänst för elektroniska pengar som tillhandahålls.

3.   Vid valet av namn på en fysisk eller juridisk person från de visade sökresultaten ska den information som avses i artikel 1.2–1.9 i genomförandeförordning (EU) 2019/410 visas för respektive person, inklusive den senaste datum- och tidsstämpel som EBA fört in.

4.   Ombud ska visas både som en separat post och som en del av posten för den fysiska eller juridiska person på vars vägnar de tillhandahåller betaltjänster.

5.   EBA ska i det elektroniska centrala registret korrekt visa den information som överförts av de behöriga myndigheterna och säkerställa att den visade informationen är fullständig.

Artikel 17

Nedladdning av information

1.   EBA ska tillse att innehållet i det elektroniska centrala registret kan laddas ned manuellt och automatiskt av offentliga användare av registret genom att kopiera innehållet till en standardiserad fil.

2.   EBA ska uppdatera den standardiserade fil som avses i punkt 1 minst två gånger per dag enligt förutbestämda intervall. EBA ska offentliggöra de förutbestämda intervallen för dessa uppdateringar.

KAPITEL 6

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 november 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 337, 23.12.2015, s. 35.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) och om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/410 av den 29 november 2018 om fastställande av tekniska genomförandestandarder vad gäller detaljerna och strukturen i den information som behöriga myndigheter ska lämna på området för betaltjänster till Europeiska bankmyndigheten i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (se sidan 20 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/110/EG av den 16 september 2009 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv 2000/46/EG (EUT L 267, 10.10.2009, s. 7).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

5

---

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/93

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2019/412

av den 14 mars 2019

om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002, med avseende på International Accounting Standard 12 och 23 samt International Financial Reporting Standard 3 och 11

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (1), särskilt artikel 3.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008.

| (2) | Den 12 december 2017 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) den årliga förbättringscykeln för de internationella finansiella rapporteringsstandarderna 2015–2017 (de årliga förbättringarna) inom ramen för sitt fortlöpande förbättringsarbete för att förenkla och förtydliga de internationella redovisningsstandarderna. De årliga förbättringarna syftar till att åtgärda icke brådskande men nödvändiga frågeställningar som har diskuterats i IASB under projektcykeln gällande områden där det föreligger inkonsekvenser i International Financial Reporting Standards eller där formuleringar behöver förtydligas. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 december 2017 offentliggjorde International Accounting Standards Board (IASB) den årliga förbättringscykeln för de internationella finansiella rapporteringsstandarderna 2015–2017 (de årliga förbättringarna) inom ramen för sitt fortlöpande förbättringsarbete för att förenkla och förtydliga de internationella redovisningsstandarderna. De årliga förbättringarna syftar till att åtgärda icke brådskande men nödvändiga frågeställningar som har diskuterats i IASB under projektcykeln gällande områden där det föreligger inkonsekvenser i International Financial Reporting Standards eller där formuleringar behöver förtydligas.

| (3) | Efter samråden med European Financial Advisory Group konstaterar kommissionen att ändringarna i International Accounting Standard (IAS) 12 Inkomstskatter, IAS 23 Låneutgifter International Reporting Standard (IFRS) 3 Rörelseförvärv och IFRS 11 Samarbetsarrangemang uppfyller de kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002. |
| --- | --- |

(3)

Efter samråden med European Financial Advisory Group konstaterar kommissionen att ändringarna i International Accounting Standard (IAS) 12 Inkomstskatter, IAS 23 Låneutgifter International Reporting Standard (IFRS) 3 Rörelseförvärv och IFRS 11 Samarbetsarrangemang uppfyller de kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002.

| (4) | Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

| a) | International Accounting Standard (IAS) 12 Inkomstskatter ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

a)

International Accounting Standard (IAS) 12 Inkomstskatter ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

| b) | IAS 23 Låneutgifter ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

b)

IAS 23 Låneutgifter ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

| c) | International Financial Reporting Standard (IFRS) 3 Rörelseförvärv ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

c)

International Financial Reporting Standard (IFRS) 3 Rörelseförvärv ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

| d) | IFRS 11 Samarbetsarrangemang ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

d)

IFRS 11 Samarbetsarrangemang ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Alla företag ska tillämpa de ändringar som avses i artikel 1 senast från och med den första dagen av deras första räkenskapsår som inleds den 1 januari 2019 eller senare.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 av den 3 november 2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (EUT L 320, 29.11.2008, s. 1).

2

---

BILAGA

Årliga förbättringar till IFRS®-standarder Förbättringscykeln 2015–2017

Ändringar av

IFRS 3 Rörelseförvärv

Punkterna 42A och 64O läggs till:

Ytterligare vägledning vid tillämpning av förvärvsmetoden på vissa typer av rörelseförvärv

Rörelseförvärv som genomförs i flera steg

...

| 42A | Om en part i ett samarbetsarrangemang (enligt definitionen i IFRS 11 Samarbetsarrangemang) får bestämmande inflytande över en verksamhet/rörelse som är en gemensam verksamhet (enligt definitionen i IFRS 11) och hade rätt till de tillgångar och förpliktelser avseende de skulder som rör den gemensamma verksamheten omedelbart före förvärvstidpunkten är transaktionen ett stegvist rörelseförvärv. Förvärvaren ska därför tillämpa kraven för ett stegvist rörelseförvärv, inbegripet att omvärdera sin tidigare andel i den gemensamma verksamheten på det sätt som beskrivs i punkt 42. Därmed ska förvärvaren omvärdera hela sin tidigare andel i den gemensamma verksamheten. |
| --- | --- |

42A

IKRAFTTRÄDANDE OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Ikraftträdande

...

| 64O | Genom den årliga förbättringscykeln 2015–2017 för IFRS-standarder, som utfärdades i december 2017, lades punkt 42A till. Ett företag ska tillämpa denna standard på rörelseförvärv för vilka förvärvstidpunkten är per eller efter början av det första räkenskapsår som börjar den 1 januari 2019 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar dessa ändringar tidigare ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

64O

Ändringar av

IFRS 11 Samarbetsarrangemang

Redovisning av andelsförvärv i gemensamma verksamheter

Redovisning av andelsförvärv i gemensamma verksamheter

...

| B33CA | En part som deltar i men saknar gemensam kontroll över en gemensam verksamhet kan få gemensam kontroll över den gemensamma verksamheten i vilken verksamheten uppfyller definitionen av verksamhet/rörelse enligt IFRS 3. I sådana fall omvärderas inte tidigare andelar i den gemensamma verksamheten.
  ... |
| --- | --- |

B33CA

En part som deltar i men saknar gemensam kontroll över en gemensam verksamhet kan få gemensam kontroll över den gemensamma verksamheten i vilken verksamheten uppfyller definitionen av verksamhet/rörelse enligt IFRS 3. I sådana fall omvärderas inte tidigare andelar i den gemensamma verksamheten.

...

IKRAFTTRÄDANDE

...

| C1AB | Genom den årliga förbättringscykeln 2015–2017 för IFRS-standarder, som utfärdades i december 2017, lades punkt B 33 CA till. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar på transaktioner som innebär att det får gemensam kontroll per eller efter början av det första räkenskapsår som börjar den 1 januari 2019 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar dessa ändringar tidigare ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

C1AB

Genom den årliga förbättringscykeln 2015–2017 för IFRS-standarder

Ändringar av

Ändringar av

IAS 12 Inkomstskatter

IAS 12 Inkomstskatter

Punkterna 57 A och 98 I läggs till, rubriken till exemplet under punkt 52 B ändras och punkt 52 B stryks.

VÄRDERING

...

| 52B | [Utgår] |
| --- | --- |

52B

[Utgår]

Exempel som illustrerar punkterna 52 A och 57 A

Exempel som illustrerar punkterna 52 A och 57 A

...

...

REDOVISNING AV AKTUELL OCH UPPSKJUTEN SKATT

...

| 57 A | Ett företag ska redovisa skattekonsekvenserna av utdelningar enligt definitionen i IFRS 9 när det redovisar en skyldighet att betala utdelning. Skattekonsekvenserna av utdelningar är mer direkt kopplade till tidigare transaktioner eller händelser som genererat utdelningsbar vinst än till utdelning till ägarna. Ett företag ska därför redovisa skattekonsekvenserna av utdelningar i resultatet, övrigt totalresultat eller eget kapital i enlighet med var företaget ursprungligen redovisade dessa tidigare transaktioner eller händelser. |
| --- | --- |

57 A

Ett företag ska redovisa skattekonsekvenserna av utdelningar enligt definitionen i IFRS 9 när det redovisar en skyldighet att betala utdelning. Skattekonsekvenserna av utdelningar är mer direkt kopplade till tidigare transaktioner eller händelser som genererat utdelningsbar vinst än till utdelning till ägarna. Ett företag ska därför redovisa skattekonsekvenserna av utdelningar i resultatet, övrigt totalresultat eller eget kapital i enlighet med var företaget ursprungligen redovisade dessa tidigare transaktioner eller händelser.

IKRAFTTRÄDANDE

...

| 98I | Genom den årliga förbättringscykeln 2015–2017 för IFRS-standarder, som utfärdades i december 2017, lades punkt 57 A till och punkt 52 B ströks. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2019 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar dessa ändringar tidigare ska det lämna upplysning om detta. När ett företag för första gången tillämpar dessa ändringar ska det tillämpa dem på skattekonsekvenserna av utdelningar som redovisats per eller efter början av den tidigaste jämförelseperioden. |
| --- | --- |

98I

Genom den årliga förbättringscykeln 2015–2017 för IFRS-standarder

Ändringar av

Ändringar av

IAS 23 Låneutgifter

IAS 23 Låneutgifter

Punkt 14 ändras och punkterna 28 A och 29 D läggs till.

REDOVISNING

...

Låneutgifter som kan aktiveras

Låneutgifter som kan aktiveras

...

| 14. | Till den del ett företag lånar upp kapital allmänt och använder det i syfte att förvärva en kvalificerad tillgång, ska beloppet av de låneutgifter som kan inräknas i tillgångens anskaffningsvärde fastställas genom att en räntesats tillämpas på investeringarna i den tillgången. Räntesatsen ska vara det vägda genomsnittet av företagets låneutgifter för alla utestående lån under perioden. I denna beräkning får ett företag dock inte räkna med låneutgifter för lån som upptagits särskilt i syfte att förvärva en kvalificerad tillgång, förrän i allt väsentligt alla aktiviteter som är nödvändiga för att tillgången ska kunna fylla sin funktion eller säljas är slutförda. Beloppet avseende de låneutgifter ett företag aktiverar under en period ska inte överstiga det belopp för låneutgifter som uppkommit under den perioden. |
| --- | --- |

14.

14.

Till den del ett företag lånar upp kapital allmänt och använder det i syfte att förvärva en kvalificerad tillgång, ska beloppet av de låneutgifter som kan inräknas i tillgångens anskaffningsvärde fastställas genom att en räntesats tillämpas på investeringarna i den tillgången. Räntesatsen ska vara det vägda genomsnittet av företagets låneutgifter för alla utestående lån under perioden. I denna beräkning får ett företag dock inte räkna med låneutgifter för lån som upptagits särskilt i syfte att förvärva en kvalificerad tillgång, förrän i allt väsentligt alla aktiviteter som är nödvändiga för att tillgången ska kunna fylla sin funktion eller säljas är slutförda. Beloppet avseende de låneutgifter ett företag aktiverar under en period ska inte överstiga det belopp för låneutgifter som uppkommit under den perioden.

...

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

...

| 28 A | Genom den årliga förbättringscykeln 2015–2017 för IFRS-standarder, som utfärdades i december 2017, ändrades punkt 14. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar på låneutgifter som uppkommit per eller efter början av det räkenskapsår då företaget för första gånger tillämpar dessa ändringar. |
| --- | --- |

28 A

Genom den årliga förbättringscykeln 2015–2017 för IFRS-standarder

IKRAFTTRÄDANDE

...

| 29D | Genom den årliga förbättringscykeln 2015–2017 för IFRS-standarder, som utfärdades i december 2017, ändrades punkt 14 och punkt 28 A lades till. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2019 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar dessa ändringar tidigare ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

29D

Genom den årliga förbättringscykeln 2015–2017 för IFRS-standarder

---

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/98 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/98

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/413

av den 14 mars 2019

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/1998 vad gäller tredjeländer som erkänns som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 300/2008 av den 11 mars 2008 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002 (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 272/2009 (2) kompletteras de gemensamma grundläggande standarder för skydd av civil luftfart som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 300/2008. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 272/2009 (2) kompletteras de gemensamma grundläggande standarder för skydd av civil luftfart som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 300/2008.

| (2) | Genom samma förordning (EG) nr 272/2009 åläggs kommissionen att erkänna likvärdigheten av säkerhetsstandarder i tredjeländer, i enlighet med de kriterier som anges i del E i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Genom samma förordning (EG) nr 272/2009 åläggs kommissionen att erkänna likvärdigheten av säkerhetsstandarder i tredjeländer, i enlighet med de kriterier som anges i del E i bilagan till den förordningen.

| (3) | I bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1998 (3) förtecknas de tredjeländer som erkänns som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna. |
| --- | --- |

(3)

I bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1998 (3) förtecknas de tredjeländer som erkänns som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna.

| (4) | Kommissionen har fått bekräftelse från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att landet kommer att behålla sina bestämmelser och standarder för luftfartsskydd likvärdiga med unionslagstiftningen efter landets utträde ur Europeiska unionen den 30 mars 2019. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har fått bekräftelse från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att landet kommer att behålla sina bestämmelser och standarder för luftfartsskydd likvärdiga med unionslagstiftningen efter landets utträde ur Europeiska unionen den 30 mars 2019.

| (5) | Kommissionen har kontrollerat att Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland uppfyller kriterierna i del E i bilagan till förordning (EG) nr 272/2009. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har kontrollerat att Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland uppfyller kriterierna i del E i bilagan till förordning (EG) nr 272/2009.

| (6) | Kommissionen har fastställt ett lämpligt förfarande för att till de övriga medlemsstaterna omfördela ansvaret för att godkänna lufttrafikföretag, säkerhetsgodkända speditörer från tredjeland och kända avsändare från tredjeland, som för närvarande godkänns av Förenade kungariket som ACC3, RA3 respektive KC3, och den har fastställt att detta förfarande bör regleras av tillfälliga genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har fastställt ett lämpligt förfarande för att till de övriga medlemsstaterna omfördela ansvaret för att godkänna lufttrafikföretag, säkerhetsgodkända speditörer från tredjeland och kända avsändare från tredjeland, som för närvarande godkänns av Förenade kungariket som ACC3, RA3 respektive KC3, och den har fastställt att detta förfarande bör regleras av tillfälliga genomförandebestämmelser.

| (7) | Kommissionen och medlemsstaterna bekräftar det värdefulla bidrag till EU:s säkra leveranskedja för ACC3, RA3 och KC3 som tillhandahålls av de validerare för luftfartsskydd i EU som godkänts av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland samt möjligheten att föreskriva att medlemsstaterna ska ta över ansvaret för deras godkännande från och med den 30 mars 2019. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen och medlemsstaterna bekräftar det värdefulla bidrag till EU:s säkra leveranskedja för ACC3, RA3 och KC3 som tillhandahålls av de validerare för luftfartsskydd i EU som godkänts av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland samt möjligheten att föreskriva att medlemsstaterna ska ta över ansvaret för deras godkännande från och med den 30 mars 2019.

| (8) | Genomförandeförordning (EU) 2015/1998 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Genomförandeförordning (EU) 2015/1998 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 19 i förordning (EG) nr 300/2008. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 19 i förordning (EG) nr 300/2008.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2015/1998 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Denna förordning ska tillämpas från och med dagen efter den dag då fördragen upphör att vara tillämpliga på och i Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland i enlighet med artikel 50.3 i fördraget om Europeiska unionen, om inte annat följer av ett eventuellt avtal om utträde som ingåtts i enlighet med artikel 50.2 i fördraget om Europeiska unionen.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 97, 9.4.2008, s. 72.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 272/2009 av den 2 april 2009 om komplettering av de gemensamma grundläggande standarder för skydd av civil luftfart som fastställs i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 300/2008 (EUT L 91, 3.4.2009, s. 7).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1998 av den 5 november 2015 om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd (EUT L 299, 14.11.2015, s. 1).

3

---

BILAGA

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2015/1998 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I kapitel 3 ska tillägg 3-B ersättas med följande:

  ”
  TILLÄGG 3-B

  SÄKERHETSÅTGÄRDER FÖR LUFTFARTYG

  TREDJELÄNDER SAMT ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER PÅ VILKA, I ENLIGHET MED ARTIKEL 355 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT, AVDELNING VI I TREDJE DELEN I DET FÖRDRAGET INTE ÄR TILLÄMPLIG, SOM ERKÄNNS SOM LÄNDER SOM TILLÄMPAR SÄKERHETSSTANDARDER SOM ÄR LIKVÄRDIGA MED DE GEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDERNA FÖR SKYDD AV CIVIL LUFTFART

  Vad beträffar säkerhetsåtgärder för luftfartyg erkänns följande tredjeländer samt andra länder och territorier på vilka, i enlighet med artikel 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, avdelning VI i tredje delen i det fördraget inte är tillämplig, som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart: | Kanada |
| --- | --- | --- |

1.

I kapitel 3 ska tillägg 3-B ersättas med följande:

”
  TILLÄGG 3-B

SÄKERHETSÅTGÄRDER FÖR LUFTFARTYG

TREDJELÄNDER SAMT ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER PÅ VILKA, I ENLIGHET MED ARTIKEL 355 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT, AVDELNING VI I TREDJE DELEN I DET FÖRDRAGET INTE ÄR TILLÄMPLIG, SOM ERKÄNNS SOM LÄNDER SOM TILLÄMPAR SÄKERHETSSTANDARDER SOM ÄR LIKVÄRDIGA MED DE GEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDERNA FÖR SKYDD AV CIVIL LUFTFART

Vad beträffar säkerhetsåtgärder för luftfartyg erkänns följande tredjeländer samt andra länder och territorier på vilka, i enlighet med artikel 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, avdelning VI i tredje delen i det fördraget inte är tillämplig, som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart:

Kanada

| | Färöarna, när det gäller Vágar flygplats |
| --- | --- |

Färöarna, när det gäller Vágar flygplats

| | Grönland, när det gäller Kangerlussuaq flygplats |
| --- | --- |

Grönland, när det gäller Kangerlussuaq flygplats

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Isle of Man |
| --- | --- |

Isle of Man

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Montenegro |
| --- | --- |

Montenegro

| | Republiken Singapore, när det gäller Singapore Changi flygplats |
| --- | --- |

Republiken Singapore, när det gäller Singapore Changi flygplats

| | Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland |
| --- | --- |

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland

| | Amerikas förenta stater |
| --- | --- |

Amerikas förenta stater

Kommissionen ska omedelbart informera behöriga myndigheter i medlemsstaterna om kommissionen får information om att det berörda tredjelandets eller andra landets eller territoriets standarder för luftfartsskydd som har en betydande påverkan på luftfartsskyddet i unionen inte längre överensstämmer med unionens gemensamma grundläggande standarder för luftfartsskydd.

Behöriga myndigheter i medlemsstaterna ska omedelbart informeras om kommissionen får information om åtgärder, inklusive kompensatoriska åtgärder, som bekräftar att likvärdigheten hos det berörda tredjelandets eller andra landets eller territoriets relevanta standarder för luftfartsskydd har återställts.”

| 2. | I kapitel 4 ska tillägg 4-B ersättas med följande:

  ”
  TILLÄGG 4-B

  PASSAGERARE OCH KABINBAGAGE

  TREDJELÄNDER SAMT ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER PÅ VILKA, I ENLIGHET MED ARTIKEL 355 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT, AVDELNING VI I TREDJE DELEN I DET FÖRDRAGET INTE ÄR TILLÄMPLIG, SOM ERKÄNNS SOM LÄNDER SOM TILLÄMPAR SÄKERHETSSTANDARDER SOM ÄR LIKVÄRDIGA MED DE GEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDERNA FÖR SKYDD AV CIVIL LUFTFART

  Vad beträffar passagerare och kabinbagage erkänns följande tredjeländer samt andra länder och territorier på vilka, i enlighet med artikel 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, avdelning VI i tredje delen i det fördraget inte är tillämplig, som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart: | Kanada |
| --- | --- | --- |

2.

I kapitel 4 ska tillägg 4-B ersättas med följande:

”
  TILLÄGG 4-B

PASSAGERARE OCH KABINBAGAGE

TREDJELÄNDER SAMT ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER PÅ VILKA, I ENLIGHET MED ARTIKEL 355 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT, AVDELNING VI I TREDJE DELEN I DET FÖRDRAGET INTE ÄR TILLÄMPLIG, SOM ERKÄNNS SOM LÄNDER SOM TILLÄMPAR SÄKERHETSSTANDARDER SOM ÄR LIKVÄRDIGA MED DE GEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDERNA FÖR SKYDD AV CIVIL LUFTFART

Vad beträffar passagerare och kabinbagage erkänns följande tredjeländer samt andra länder och territorier på vilka, i enlighet med artikel 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, avdelning VI i tredje delen i det fördraget inte är tillämplig, som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart:

Kanada

| | Färöarna, när det gäller Vágar flygplats |
| --- | --- |

Färöarna, när det gäller Vágar flygplats

| | Grönland, när det gäller Kangerlussuaq flygplats |
| --- | --- |

Grönland, när det gäller Kangerlussuaq flygplats

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Isle of Man |
| --- | --- |

Isle of Man

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Montenegro |
| --- | --- |

Montenegro

| | Republiken Singapore, när det gäller Singapore Changi flygplats |
| --- | --- |

Republiken Singapore, när det gäller Singapore Changi flygplats

| | Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland |
| --- | --- |

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland

| | Amerikas förenta stater |
| --- | --- |

Amerikas förenta stater

Kommissionen ska omedelbart informera behöriga myndigheter i medlemsstaterna om kommissionen får information om att det berörda tredjelandets eller andra landets eller territoriets standarder för luftfartsskydd som har en betydande påverkan på luftfartsskyddet i unionen inte längre överensstämmer med unionens gemensamma grundläggande standarder för luftfartsskydd.

Behöriga myndigheter i medlemsstaterna ska omedelbart informeras om kommissionen har information om åtgärder, inklusive kompensatoriska åtgärder, som bekräftar att likvärdigheten hos det berörda tredjelandets eller andra landets eller territoriets relevanta standarder för luftfartsskydd har återställts.”

| 3. | I kapitel 5 ska tillägg 5-A ersättas med följande:

  ”
  TILLÄGG 5-A

  LASTRUMSBAGAGE

  TREDJELÄNDER SAMT ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER PÅ VILKA, I ENLIGHET MED ARTIKEL 355 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT, AVDELNING VI I TREDJE DELEN I DET FÖRDRAGET INTE ÄR TILLÄMPLIG, SOM ERKÄNNS SOM LÄNDER SOM TILLÄMPAR SÄKERHETSSTANDARDER SOM ÄR LIKVÄRDIGA MED DE GEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDERNA FÖR SKYDD AV CIVIL LUFTFART

  Vad beträffar lastrumsbagage erkänns följande tredjeländer samt andra länder och territorier på vilka, i enlighet med artikel 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, avdelning VI i tredje delen i det fördraget inte är tillämplig, som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart: | Kanada |
| --- | --- | --- |

3.

I kapitel 5 ska tillägg 5-A ersättas med följande:

”
  TILLÄGG 5-A

LASTRUMSBAGAGE

TREDJELÄNDER SAMT ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER PÅ VILKA, I ENLIGHET MED ARTIKEL 355 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT, AVDELNING VI I TREDJE DELEN I DET FÖRDRAGET INTE ÄR TILLÄMPLIG, SOM ERKÄNNS SOM LÄNDER SOM TILLÄMPAR SÄKERHETSSTANDARDER SOM ÄR LIKVÄRDIGA MED DE GEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDERNA FÖR SKYDD AV CIVIL LUFTFART

Vad beträffar lastrumsbagage erkänns följande tredjeländer samt andra länder och territorier på vilka, i enlighet med artikel 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, avdelning VI i tredje delen i det fördraget inte är tillämplig, som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart:

Kanada

| | Färöarna, när det gäller Vágar flygplats |
| --- | --- |

Färöarna, när det gäller Vágar flygplats

| | Grönland, när det gäller Kangerlussuaq flygplats |
| --- | --- |

Grönland, när det gäller Kangerlussuaq flygplats

| | Guernsey |
| --- | --- |

Guernsey

| | Isle of Man |
| --- | --- |

Isle of Man

| | Jersey |
| --- | --- |

Jersey

| | Montenegro |
| --- | --- |

Montenegro

| | Republiken Singapore, när det gäller Singapore Changi flygplats |
| --- | --- |

Republiken Singapore, när det gäller Singapore Changi flygplats

| | Staten Israel, när det gäller den internationella flygplatsen Ben Gurion |
| --- | --- |

Staten Israel, när det gäller den internationella flygplatsen Ben Gurion

| | Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland |
| --- | --- |

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland

| | Amerikas förenta stater |
| --- | --- |

Amerikas förenta stater

Kommissionen ska omedelbart informera behöriga myndigheter i medlemsstaterna om kommissionen får information om att det berörda tredjelandets eller andra landets eller territoriets standarder för luftfartsskydd som har en betydande påverkan på luftfartsskyddet i unionen inte längre överensstämmer med unionens gemensamma grundläggande standarder för luftfartsskydd.

Behöriga myndigheter i medlemsstaterna ska omedelbart informeras om kommissionen har information om åtgärder, inklusive kompensatoriska åtgärder, som bekräftar att likvärdigheten hos det berörda tredjelandets eller andra landets eller territoriets relevanta standarder för luftfartsskydd har återställts.”

| 4. | I kapitel 6 ska följande punkt läggas till som punkt 6.8.1.6:






  ”6.8.1.6 | Efter anmälan från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om landets avsikt att utträda ur Europeiska unionen, i enlighet med artikel 50 i EU-fördraget, ska de ACC3-godkännanden som har utfärdats av denna medlemsstat omfattas av följande bestämmelser:






  a) | Ansvaret för de gällande godkännandena överförs till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som anges i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 748/2009, ändrad med anledning av Förenade kungarikets utträde ur unionen. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

I kapitel 6 ska följande punkt läggas till som punkt 6.8.1.6:

”6.8.1.6

a)

Ansvaret för de gällande godkännandena överförs till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som anges i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 748/2009, ändrad med anledning av Förenade kungarikets utträde ur unionen.

| b) | Ansvaret för ACC3-godkännanden för lufttrafikföretag som inte anges i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 748/2009, i dess ändrade lydelse, överförs till den behöriga myndigheten i enlighet med vad som anges i punkt 6.8.1.1 c. |
| --- | --- |

b)

Ansvaret för ACC3-godkännanden för lufttrafikföretag som inte anges i bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 748/2009, i dess ändrade lydelse, överförs till den behöriga myndigheten i enlighet med vad som anges i punkt 6.8.1.1 c.

| c) | Den behöriga myndigheten i den medlemsstat som avses i leden a och b får med den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat avtala att sistnämnda ska ta på sig ansvaret för ACC3-godkännandet för ett visst lufttrafikföretag. De berörda medlemsstaterna ska då omedelbart underrätta kommissionen om detta. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndigheten i den medlemsstat som avses i leden a och b får med den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat avtala att sistnämnda ska ta på sig ansvaret för ACC3-godkännandet för ett visst lufttrafikföretag. De berörda medlemsstaterna ska då omedelbart underrätta kommissionen om detta.

| d) | Kommissionen kommer att underrätta den behöriga myndigheten i Förenade kungariket om vilka medlemsstater som övertar ansvaret för ACC3-godkännanden. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen kommer att underrätta den behöriga myndigheten i Förenade kungariket om vilka medlemsstater som övertar ansvaret för ACC3-godkännanden.

| e) | Den behöriga myndigheten i Förenade kungariket ska ge den behöriga myndigheten i den övertagande medlemsstaten tillgång till en kopia av den nödvändiga dokumentation på grundval av vilken den godkänt de lufttrafikföretag som anges i led a som ACC3. Detta ska omfatta åtminstone den fullständiga valideringsrapporten, säkerhetsprogrammet och i tillämpliga fall den plan som överenskommits med det berörda lufttrafikföretaget. |
| --- | --- |

e)

Den behöriga myndigheten i Förenade kungariket ska ge den behöriga myndigheten i den övertagande medlemsstaten tillgång till en kopia av den nödvändiga dokumentation på grundval av vilken den godkänt de lufttrafikföretag som anges i led a som ACC3. Detta ska omfatta åtminstone den fullständiga valideringsrapporten, säkerhetsprogrammet och i tillämpliga fall den plan som överenskommits med det berörda lufttrafikföretaget.

| f) | Förutsatt att skyldigheterna enligt led e är fullgjorda ska ansvaret för ACC3-godkännanden överföras den dag då Förenade kungariket utträder ur Europeiska unionen. |
| --- | --- |

f)

Förutsatt att skyldigheterna enligt led e är fullgjorda ska ansvaret för ACC3-godkännanden överföras den dag då Förenade kungariket utträder ur Europeiska unionen.

| g) | ACC3-godkännanden för lufttrafikföretag som endast bedriver trafik till Förenade kungariket ska upphöra att gälla. |
| --- | --- |

g)

ACC3-godkännanden för lufttrafikföretag som endast bedriver trafik till Förenade kungariket ska upphöra att gälla.

| h) | ACC3-godkännanden som överförts ska fortsätta att gälla till dess att de löper ut och den övertagande medlemsstaten ska ta över det ansvar och de skyldigheter som beskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

h)

ACC3-godkännanden som överförts ska fortsätta att gälla till dess att de löper ut och den övertagande medlemsstaten ska ta över det ansvar och de skyldigheter som beskrivs i denna förordning.

| i) | Kommissionen kommer att underlätta den administrativa övergången, inbegripet införandet av uppgifter om ACC3 i unionens databas för säkerhet i leveranskedjan.” |
| --- | --- |

i)

Kommissionen kommer att underlätta den administrativa övergången, inbegripet införandet av uppgifter om ACC3 i unionens databas för säkerhet i leveranskedjan.”

| 5. | I kapitel 6 ska följande punkt läggas till som punkt 6.8.4.10:






  ”6.8.4.10 | Efter anmälan från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om landets avsikt att utträda ur Europeiska unionen, i enlighet med artikel 50 i EU-fördraget, ska de RA3- och KC3-godkännanden som har utfärdats av denna medlemsstat omfattas av följande bestämmelser:






  a) | Ansvaret för RA3- eller KC3-godkännanden för en verksamhetsutövare som består av en filial eller ett dotterbolag till ett lufttrafikföretag eller ett lufttrafikföretag i sig överförs till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som avses i punkt 6.8.1.1 i denna förordning. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

I kapitel 6 ska följande punkt läggas till som punkt 6.8.4.10:

”6.8.4.10

a)

Ansvaret för RA3- eller KC3-godkännanden för en verksamhetsutövare som består av en filial eller ett dotterbolag till ett lufttrafikföretag eller ett lufttrafikföretag i sig överförs till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som avses i punkt 6.8.1.1 i denna förordning.

| b) | Ansvaret för RA3- eller KC3-godkännanden för en verksamhetsutövare som inte är direkt knuten till ett lufttrafikföretag överförs till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som i punkt 6.8.1.1 anges som ansvarig för det nationella eller största lufttrafikföretaget i det tredjeland där RA3 eller KC3 verkar. |
| --- | --- |

b)

Ansvaret för RA3- eller KC3-godkännanden för en verksamhetsutövare som inte är direkt knuten till ett lufttrafikföretag överförs till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som i punkt 6.8.1.1 anges som ansvarig för det nationella eller största lufttrafikföretaget i det tredjeland där RA3 eller KC3 verkar.

| c) | Ansvaret för RA3- eller KC3-godkännanden för en verksamhetsutövare som inte omfattas av led a eller b överförs till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som i punkt 6.8.1.1 anges som ansvarig för något av de EU-lufttrafikföretag som är verksamma vid den flygplats där RA3 och KC3 verkar eller den flygplats som ligger närmast denna verksamhetsutövares anläggning. |
| --- | --- |

c)

Ansvaret för RA3- eller KC3-godkännanden för en verksamhetsutövare som inte omfattas av led a eller b överförs till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som i punkt 6.8.1.1 anges som ansvarig för något av de EU-lufttrafikföretag som är verksamma vid den flygplats där RA3 och KC3 verkar eller den flygplats som ligger närmast denna verksamhetsutövares anläggning.

| d) | Den behöriga myndigheten i den medlemsstat som avses i leden a–c får med den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat avtala att sistnämnda ska ta på sig ansvaret för RA3- eller KC3-godkännandet för en viss verksamhetsutövare eller ett visst lufttrafikföretag. De berörda medlemsstaterna ska då omedelbart underrätta kommissionen om detta. |
| --- | --- |

d)

Den behöriga myndigheten i den medlemsstat som avses i leden a–c får med den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat avtala att sistnämnda ska ta på sig ansvaret för RA3- eller KC3-godkännandet för en viss verksamhetsutövare eller ett visst lufttrafikföretag. De berörda medlemsstaterna ska då omedelbart underrätta kommissionen om detta.

| e) | Kommissionen kommer att underrätta den behöriga myndigheten i Förenade kungariket om vilka medlemsstater som övertar ansvaret för landets RA3- och KC3-godkännanden. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen kommer att underrätta den behöriga myndigheten i Förenade kungariket om vilka medlemsstater som övertar ansvaret för landets RA3- och KC3-godkännanden.

| f) | Den behöriga myndigheten i Förenade kungariket ska ge den behöriga myndigheten i den övertagande medlemsstaten tillgång till en kopia av den nödvändiga dokumentation på grundval av vilken den godkänt en verksamhetsutövare eller ett lufttrafikföretag som RA3 eller KC3. Detta ska åtminstone omfatta den fullständiga valideringsrapporten och säkerhetsprogrammet för den berörda verksamhetsutövaren eller det berörda lufttrafikföretaget. |
| --- | --- |

f)

Den behöriga myndigheten i Förenade kungariket ska ge den behöriga myndigheten i den övertagande medlemsstaten tillgång till en kopia av den nödvändiga dokumentation på grundval av vilken den godkänt en verksamhetsutövare eller ett lufttrafikföretag som RA3 eller KC3. Detta ska åtminstone omfatta den fullständiga valideringsrapporten och säkerhetsprogrammet för den berörda verksamhetsutövaren eller det berörda lufttrafikföretaget.

| g) | Förutsatt att skyldigheterna enligt led f är fullgjorda ska ansvaret för RA3- och KC3-godkännanden överföras den dag då Förenade kungariket utträder ur Europeiska unionen. |
| --- | --- |

g)

Förutsatt att skyldigheterna enligt led f är fullgjorda ska ansvaret för RA3- och KC3-godkännanden överföras den dag då Förenade kungariket utträder ur Europeiska unionen.

| h) | RA3- och KC3-godkännanden som överförts ska fortsätta att gälla till dess att de löper ut och den övertagande medlemsstaten ska ta över det ansvar och de skyldigheter som beskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

h)

RA3- och KC3-godkännanden som överförts ska fortsätta att gälla till dess att de löper ut och den övertagande medlemsstaten ska ta över det ansvar och de skyldigheter som beskrivs i denna förordning.

| i) | Kommissionen kommer att underlätta den administrativa övergången, inbegripet införandet av uppgifter om RA3 och KC3 i unionens databas för säkerhet i leveranskedjan.” |
| --- | --- |

i)

Kommissionen kommer att underlätta den administrativa övergången, inbegripet införandet av uppgifter om RA3 och KC3 i unionens databas för säkerhet i leveranskedjan.”

| 6. | I kapitel 6 ska tillägg 6-F ersättas med följande:

  ”
  TILLÄGG 6-F

  FRAKT OCH POST
  6-Fi

  TREDJELÄNDER SAMT ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER, PÅ VILKA I ENLIGHET MED ARTIKEL 355 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT, AVDELNING VI I TREDJE DELEN I DET FÖRDRAGET INTE ÄR TILLÄMPLIG, SOM ERKÄNNS SOM LÄNDER SOM TILLÄMPAR SÄKERHETSSTANDARDER SOM ÄR LIKVÄRDIGA MED DE GEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDERNA FÖR SKYDD AV CIVIL LUFTFART

  Vad gäller frakt och post erkänns följande tredjeländer som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart: | Montenegro |
| --- | --- | --- |

6.

I kapitel 6 ska tillägg 6-F ersättas med följande:

”
  TILLÄGG 6-F

FRAKT OCH POST

6-Fi

TREDJELÄNDER SAMT ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER, PÅ VILKA I ENLIGHET MED ARTIKEL 355 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT, AVDELNING VI I TREDJE DELEN I DET FÖRDRAGET INTE ÄR TILLÄMPLIG, SOM ERKÄNNS SOM LÄNDER SOM TILLÄMPAR SÄKERHETSSTANDARDER SOM ÄR LIKVÄRDIGA MED DE GEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDERNA FÖR SKYDD AV CIVIL LUFTFART

Vad gäller frakt och post erkänns följande tredjeländer som länder som tillämpar säkerhetsstandarder som är likvärdiga med de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart:

Montenegro

| | Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland |
| --- | --- |

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland

Kommissionen ska utan dröjsmål informera behöriga myndigheter i medlemsstaterna om kommissionen får information om att det berörda tredjelandets eller andra landets eller territoriets standarder för luftfartsskydd som har en betydande påverkan på luftfartsskyddet i unionen inte längre överensstämmer med unionens gemensamma grundläggande standarder för luftfartsskydd.

Behöriga myndigheter i medlemsstaterna ska utan dröjsmål informeras om kommissionen har information om åtgärder, inklusive kompensatoriska åtgärder, som bekräftar att likvärdigheten hos det berörda tredjelandets eller andra landets eller territoriets relevanta standarder för luftfartsskydd har återställts.

6-Fii

TREDJELÄNDER SAMT ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER PÅ VILKA, I ENLIGHET MED ARTIKEL 355 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT, AVDELNING VI I TREDJE DELEN I DET FÖRDRAGET INTE ÄR TILLÄMPLIG, FÖR VILKA DET INTE KRÄVS GODKÄNNANDE SOM EN ACC3, ANGES I KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT C(2015) 8005

6-Fiii

VALIDERINGSÅTGÄRDER I TREDJELÄNDER SAMT ANDRA LÄNDER OCH TERRITORIER PÅ VILKA, I ENLIGHET MED ARTIKEL 355 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT, AVDELNING VI I TREDJE DELEN I DET FÖRDRAGET INTE ÄR TILLÄMPLIG, SOM ERKÄNNS SOM LIKVÄRDIGA MED VALIDERING AV LUFTFARTSSKYDD I EU

Inga bestämmelser har antagits ännu.”

| 7. | I kapitel 11 ska följande punkter läggas till som punkterna 11.6.3.9 och 11.6.3.10:






  ”11.6.3.9 | Från och med den dag då Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland utträder ur Europeiska unionen, i enlighet med artikel 50 i EU-fördraget, ska följande bestämmelser gälla för de validerare för luftfartsskydd i EU som godkänts av denna medlemsstat för att utföra valideringar av lufttrafikföretag, operatörer och verksamhetsutövare som ansöker om godkännande som ACC3, RA3 respektive KC3:






  a) | De är inte längre erkända i unionen. |
| --- | --- | --- | --- |

7.

I kapitel 11 ska följande punkter läggas till som punkterna 11.6.3.9 och 11.6.3.10:

”11.6.3.9

a)

De är inte längre erkända i unionen.

| b) | De valideringar av luftfartsskydd i EU som utförts före dagen för Förenade kungarikets utträde ur unionen, inklusive de EU-valideringsrapporter som utfärdats före den dagen, fortsätter att gälla för godkännandet av de lufttrafikföretag, operatörer och verksamhetsutövare som de har validerat. |
| --- | --- |

b)

De valideringar av luftfartsskydd i EU som utförts före dagen för Förenade kungarikets utträde ur unionen, inklusive de EU-valideringsrapporter som utfärdats före den dagen, fortsätter att gälla för godkännandet av de lufttrafikföretag, operatörer och verksamhetsutövare som de har validerat.

| 11.6.3.10 | Personer och verksamhetsutövare som anges i föregående punkt kan ansöka om godkännande som validerare för luftfartsskydd i EU av den behöriga myndigheten i en medlemsstat. Den godkännande medlemsstaten ska






  a) | från den behöriga myndigheten i Förenade kungariket erhålla nödvändig dokumentation på grundval av vilken den fysiska eller juridiska personen godkänts som validerare för luftfartsskydd i EU, |
| --- | --- | --- |

11.6.3.10

a)

från den behöriga myndigheten i Förenade kungariket erhålla nödvändig dokumentation på grundval av vilken den fysiska eller juridiska personen godkänts som validerare för luftfartsskydd i EU,

| b) | kontrollera att sökanden uppfyller unionens krav i detta kapitel; om den behöriga myndigheten förvissats om att så är fallet, får den godkänna personen eller verksamhetsutövaren som validerare för luftfartsskydd i EU för en period som inte överstiger det godkännande som beviljats av den behöriga myndigheten i Förenade kungariket, |
| --- | --- |

b)

kontrollera att sökanden uppfyller unionens krav i detta kapitel; om den behöriga myndigheten förvissats om att så är fallet, får den godkänna personen eller verksamhetsutövaren som validerare för luftfartsskydd i EU för en period som inte överstiger det godkännande som beviljats av den behöriga myndigheten i Förenade kungariket,

| c) | omedelbart underrätta kommissionen, som kommer att säkerställa att valideraren för luftfartsskydd i EU förs in i unionens databas för säkerhet i leveranskedjan.” |
| --- | --- |

c)

omedelbart underrätta kommissionen, som kommer att säkerställa att valideraren för luftfartsskydd i EU förs in i unionens databas för säkerhet i leveranskedjan.”

---

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/105 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/105

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2019/414

av den 14 mars 2019

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU–Silc) vad gäller 2020 års förteckning över sekundära målvariabler för överskuldsättning, konsumtion och välstånd samt arbete

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 av den 16 juni 2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU–Silc) (1), särskilt artikel 15.2 f, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1177/2003 inrättades en gemensam ram för systematisk framställning av europeisk statistik över inkomster och levnadsvillkor för att se till att det på nationell nivå och på unionsnivå finns jämförbara och aktuella tvärsnittsdata och longitudinella data om inkomstfördelning samt om graden av fattigdom och social utestängning och hur dessa företeelser är fördelade i befolkningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1177/2003 inrättades en gemensam ram för systematisk framställning av europeisk statistik över inkomster och levnadsvillkor för att se till att det på nationell nivå och på unionsnivå finns jämförbara och aktuella tvärsnittsdata och longitudinella data om inkomstfördelning samt om graden av fattigdom och social utestängning och hur dessa företeelser är fördelade i befolkningen.

| (2) | Enligt artikel 15.2 f i förordning (EG) nr 1177/2003 ska åtgärder för tillämpning av förordningen antas varje år för att precisera de sekundära målområden och variabler som ska ingå i tvärsnittsdelstudien för EU–Silc det året. Därför bör det antas genomförandeåtgärder som preciserar de sekundära målvariablerna och deras beteckningar för 2020 års modul om överskuldsättning, konsumtion och välstånd samt arbete. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 15.2 f i förordning (EG) nr 1177/2003 ska åtgärder för tillämpning av förordningen antas varje år för att precisera de sekundära målområden och variabler som ska ingå i tvärsnittsdelstudien för EU–Silc det året. Därför bör det antas genomförandeåtgärder som preciserar de sekundära målvariablerna och deras beteckningar för 2020 års modul om överskuldsättning, konsumtion och välstånd samt arbete.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckningen över sekundära målvariabler och beteckningar för 2020 års modul om överskuldsättning, konsumtion och välstånd samt arbete, som utgör en del av tvärsnittsdelstudien för EU–Silc, ska vara den som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 3.7.2003, s. 1.

1

---

BILAGA

De sekundära målvariablerna och beteckningarna för 2020 års modul om överskuldsättning, konsumtion och välstånd samt arbete, som utgör en del av tvärsnittsdelstudien för Europeiska unionens statistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU–Silc), ska vara följande:

1.   Enheter

Utvalda uppgifter om arbete ska samlas in för varje nuvarande medlem i hushållet eller, om så är tillämpligt, för alla utvalda svarande som är äldre än 16 år.

Uppgifterna om överskuldsättning, konsumtion och välstånd ska vara på hushållsnivå och avse hushållet som helhet.

2.   Datainsamlingsmetod

För variabler som samlas in på individnivå ska datainsamlingsmetoden vara personlig intervju med alla nuvarande medlemmar i hushållet eller, om så är tillämpligt, med alla utvalda svarande som är äldre än 16 år.

För variabler som samlas in på hushållsnivå ska datainsamlingsmetoden vara personlig intervju med hushållets svarsperson.

Undantagsvis tillåts indirekta intervjuer för personer som är tillfälligt frånvarande eller oförmögna att svara.

Uppgifter kan hämtas från register.

3.   Referensperiod

Målvariablerna hänför sig till följande olika typer av referensperioder:

| — | Referensperiod för de variabler som avser överskuldsättning är den nuvarande situationen, förutom för de två variablerna ”utestående skulder för andra räkningar än för boendet” och ”förfallen betalning på lån föregående månad (utom återbetalning av hypotekslån för den primära bostaden)”. |
| --- | --- |

—

Referensperiod för de variabler som avser överskuldsättning är den nuvarande situationen, förutom för de två variablerna ”utestående skulder för andra räkningar än för boendet” och ”förfallen betalning på lån föregående månad (utom återbetalning av hypotekslån för den primära bostaden)”.

| — | De senaste tolv månaderna för variabeln ”utestående skulder för andra räkningar än för boendet”. |
| --- | --- |

—

De senaste tolv månaderna för variabeln ”utestående skulder för andra räkningar än för boendet”.

| — | Den senaste månaden för variabeln ”förfallen betalning på lån föregående månad (utom återbetalning av hypotekslån för den primära bostaden)”. |
| --- | --- |

—

Den senaste månaden för variabeln ”förfallen betalning på lån föregående månad (utom återbetalning av hypotekslån för den primära bostaden)”.

| — | Den senaste månaden för konsumtionsvariablerna. |
| --- | --- |

—

Den senaste månaden för konsumtionsvariablerna.

| — | Referensperiod för välståndsvariablerna är den nuvarande situationen. |
| --- | --- |

—

Referensperiod för välståndsvariablerna är den nuvarande situationen.

| — | Referensperiod för arbetsvariabeln ”offentlig/privat sysselsättningssektor” är den nuvarande situationen. |
| --- | --- |

—

Referensperiod för arbetsvariabeln ”offentlig/privat sysselsättningssektor” är den nuvarande situationen.

| — | Inkomstreferensperioden för arbetsvariabeln ”månader med arbete”. |
| --- | --- |

—

Inkomstreferensperioden för arbetsvariabeln ”månader med arbete”.

| — | Arbetslöshetsperiod under inkomstreferensperioden för arbetsvariabeln ”registrering av arbetslöshet”. |
| --- | --- |

—

Arbetslöshetsperiod under inkomstreferensperioden för arbetsvariabeln ”registrering av arbetslöshet”.

4.   Dataöverföring

De sekundära målvariablerna ska översändas till kommissionen (Eurostat) i filen med hushållsuppgifter (H) och i filen med personliga uppgifter (P) efter de primära målvariablerna.

| | Testmodul 2020 | Överskuldsättning, konsumtion och välstånd samt arbete |
| --- | --- | --- |
| Variabel | Kod | Målvariabel |
| Överskuldsättning |
| HI020 | | Utestående skulder för andra räkningar än för boendet |
| 1 | Ja, en gång |
| 2 | Ja, minst två gånger |
| 3 | Nej |
| HI020_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (inga andra räkningar än för boendet) |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HI090 | | Antal lån (utom hypotekslån för den primära bostaden)

  Antal (två siffror) 00 – 99 |
| HI090_F | 1 | Variabel ifylld |
| 1 | Uppgift saknas |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HI100 | 1-utvald, 2-ej utvald | Ändamål för lån (utom för hypotekslån för den primära bostaden) |
| HI100_01 | 1, 2 | Egendom (inkl. möbler, hushållsapparater och inredning) |
| HI100_02 | 1, 2 | Bil, motorcykel, husvagn, skåpbil, cykel eller andra transportmedel |
| HI100_03 | 1, 2 | Semester |
| HI100_04 | 1, 2 | Hälso- och sjukvård |
| HI100_05 | 1, 2 | Utbildning |
| HI100_06 | 1, 2 | För att täcka dagliga levnadskostnader |
| HI100_07 | 1, 2 | Personligt lån för att finansiera eget företag |
| HI100_08 | 1, 2 | För att refinansiera lån |
| HI100_09 | 1, 2 | Annat ändamål |
| HI100_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (antal lån = 0) |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HI110 | 1-utvald, 2-ej utvald | Långivare (utom för hypotekslån för den primära bostaden) |
| HI110_01 | 1, 2 | Bank eller annat finansinstitut (t.ex. kreditförening, mikrolångivare) |
| HI110_02 | 1, 2 | Företag som lånar ut pengar som förskott på lönen eller pantlånare |
| HI110_03 | 1, 2 | Privatpersoner (t.ex. familjemedlemmar, vänner) |
| HI110_04 | 1, 2 | Andra |
| HI110_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (antal lån = 0) |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HI120 | | Förfallen betalning på lån föregående månad (utom hypotekslån för den primära bostaden)

  0–99999999 (belopp) |
| HI120_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (antal lån = 0) |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| Konsumtion |
| HC010 | | Mat i hemmet

  0–999999 (belopp) |
| HC010_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HC020 | | Mat eller dryck utanför hemmet

  0–999999 (belopp) |
| HC020_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (ingen mat utanför hemmet) |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HC030 | | Kollektivtrafik

  0–999999 (belopp) |
| HC030_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (ej använt kollektivtrafik) |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HC040 | | Eget transportmedel

  1–999999 (belopp) |
| HC040_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (ej använt eget transportmedel) |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HC050 | | Sparande (under en normal månad) |
| 1 | Hushållet lägger undan pengar |
| 2 | Hushållet måste ta av sparpengarna |
| 3 | Hushållet måste låna pengar |
| 4 | Hushållet sparar inte och behöver inte heller ta av sparpengarna eller låna |
| HC050_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| Välstånd |
| HV010 | | Den primära bostadens värde

  1–99999999999 (belopp) |
| HV010_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (äger inte bostaden) |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HV070 | | Sammanlagt belopp som återstår att betala på hypotekslån för den primära bostaden (FRIVILLIG UPPGIFT)

  1–99999999999 (belopp) |
| HV070_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (inget hypotekslån) |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HV020 | | Innehav av annan fastighet än primär bostad |
| 1 | Ja |
| 2 | Nej |
| HV020_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| HV080 | | Förmåga att upprätthålla samma levnadsstandard med hjälp av sparade medel |
| 1 | < 3 månader |
| 2 | 3–6 månader |
| 3 | 6–12 månader |
| 4 | > 12 månader |
| HV080_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 7 | Ej tillämpligt (HB010≠2020) |
| Arbete |
| PL230 | | Offentlig/privat sysselsättningssektor |
| 1 | Offentlig |
| 2 | Privat |
| 3 | Blandat |
| PL230_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (PL031≠1,2) |
| – 3 | Ej utvald svarande |
| – 7 | Ej tillämpligt (PB010≠2020) |
| PL250 | | Månader med arbete

  0–12 månader |
| PL250_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 3 | Ej utvald svarande |
| – 7 | Ej tillämpligt (PB010≠2020) |
| PL280 | | Registrering av arbetslöshet |
| 1 | Arbetslösheten registrerad för hela perioden |
| 2 | Arbetslösheten registrerad för en del av perioden |
| 3 | Arbetslösheten inte registrerad |
| PL280_F | 1 | Variabel ifylld |
| – 1 | Uppgift saknas |
| – 2 | Ej tillämpligt (PL211≠5) |
| – 3 | Ej utvald svarande |
| – 7 | Ej tillämpligt (PB010≠2020) |

Testmodul 2020

Överskuldsättning, konsumtion och välstånd samt arbete

Variabel

Kod

Målvariabel

Överskuldsättning

HI020

Utestående skulder för andra räkningar än för boendet

1

Ja, en gång

2

Ja, minst två gånger

3

Nej

HI020_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (inga andra räkningar än för boendet)

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HI090

Antal lån (utom hypotekslån för den primära bostaden)

Antal (två siffror) 00 – 99

HI090_F

1

Variabel ifylld

1

Uppgift saknas

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HI100

1-utvald, 2-ej utvald

Ändamål för lån (utom för hypotekslån för den primära bostaden)

HI100_01

1, 2

Egendom (inkl. möbler, hushållsapparater och inredning)

HI100_02

1, 2

Bil, motorcykel, husvagn, skåpbil, cykel eller andra transportmedel

HI100_03

1, 2

Semester

HI100_04

1, 2

Hälso- och sjukvård

HI100_05

1, 2

Utbildning

HI100_06

1, 2

För att täcka dagliga levnadskostnader

HI100_07

1, 2

Personligt lån för att finansiera eget företag

HI100_08

1, 2

För att refinansiera lån

HI100_09

1, 2

Annat ändamål

HI100_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (antal lån = 0)

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HI110

1-utvald, 2-ej utvald

Långivare (utom för hypotekslån för den primära bostaden)

HI110_01

1, 2

Bank eller annat finansinstitut (t.ex. kreditförening, mikrolångivare)

HI110_02

1, 2

Företag som lånar ut pengar som förskott på lönen eller pantlånare

HI110_03

1, 2

Privatpersoner (t.ex. familjemedlemmar, vänner)

HI110_04

1, 2

Andra

HI110_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (antal lån = 0)

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HI120

Förfallen betalning på lån föregående månad (utom hypotekslån för den primära bostaden)

0–99999999 (belopp)

HI120_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (antal lån = 0)

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

Konsumtion

HC010

Mat i hemmet

0–999999 (belopp)

HC010_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HC020

Mat eller dryck utanför hemmet

0–999999 (belopp)

HC020_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (ingen mat utanför hemmet)

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HC030

Kollektivtrafik

0–999999 (belopp)

HC030_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (ej använt kollektivtrafik)

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HC040

Eget transportmedel

1–999999 (belopp)

HC040_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (ej använt eget transportmedel)

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HC050

Sparande (under en normal månad)

1

Hushållet lägger undan pengar

2

Hushållet måste ta av sparpengarna

3

Hushållet måste låna pengar

4

Hushållet sparar inte och behöver inte heller ta av sparpengarna eller låna

HC050_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

Välstånd

HV010

Den primära bostadens värde

1–99999999999 (belopp)

HV010_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (äger inte bostaden)

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HV070

Sammanlagt belopp som återstår att betala på hypotekslån för den primära bostaden (FRIVILLIG UPPGIFT)

1–99999999999 (belopp)

HV070_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (inget hypotekslån)

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HV020

Innehav av annan fastighet än primär bostad

1

Ja

2

Nej

HV020_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

HV080

Förmåga att upprätthålla samma levnadsstandard med hjälp av sparade medel

1

< 3 månader

2

3–6 månader

3

6–12 månader

4

> 12 månader

HV080_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 7

Ej tillämpligt (HB010≠2020)

Arbete

PL230

Offentlig/privat sysselsättningssektor

1

Offentlig

2

Privat

3

Blandat

PL230_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (PL031≠1,2)

– 3

Ej utvald svarande

– 7

Ej tillämpligt (PB010≠2020)

PL250

Månader med arbete

0–12 månader

PL250_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 3

Ej utvald svarande

– 7

Ej tillämpligt (PB010≠2020)

PL280

Registrering av arbetslöshet

1

Arbetslösheten registrerad för hela perioden

2

Arbetslösheten registrerad för en del av perioden

3

Arbetslösheten inte registrerad

PL280_F

1

Variabel ifylld

– 1

Uppgift saknas

– 2

Ej tillämpligt (PL211≠5)

– 3

Ej utvald svarande

– 7

Ej tillämpligt (PB010≠2020)

---

BESLUT

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/110

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2019/415

av den 14 mars 2019

om ändring av beslut 2014/145/Gusp om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 mars 2014 antog rådet beslut 2014/145/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 17 mars 2014 antog rådet beslut 2014/145/Gusp (1).

| (2) | Den 12 september 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/1237 (2) och förnyade därmed de åtgärder som föreskrivs i beslut 2014/145/Gusp för ytterligare sex månader. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 september 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/1237 (2) och förnyade därmed de åtgärder som föreskrivs i beslut 2014/145/Gusp för ytterligare sex månader.

| (3) | Med tanke på att Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende fortsätter att undergrävas eller hotas bör beslut 2014/145/Gusp förlängas med ytterligare sex månader. |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på att Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende fortsätter att undergrävas eller hotas bör beslut 2014/145/Gusp förlängas med ytterligare sex månader.

| (4) | Rådet har sett över de enskilda uppförandena på förteckningen i bilagan till beslut 2014/145/Gusp och har beslutat att ändra uppgifterna gällande vissa personer och enheter. |
| --- | --- |

(4)

Rådet har sett över de enskilda uppförandena på förteckningen i bilagan till beslut 2014/145/Gusp och har beslutat att ändra uppgifterna gällande vissa personer och enheter.

| (5) | Uppgifterna för en avliden person bör strykas från förteckningen över personer och enheter. |
| --- | --- |

(5)

Uppgifterna för en avliden person bör strykas från förteckningen över personer och enheter.

| (6) | Beslut 2014/145/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2014/145/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I beslut 2014/145/Gusp ska artikel 6 andra stycket ersättas med följande:

”Detta beslut ska tillämpas till och med den 15 september 2019.”

Artikel 2

Bilagan till beslut 2014/145/Gusp ska ändras enligt bilagan till det här beslutet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 14 mars 2019.

På rådets vägnar

G. CIAMBA

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2014/145/Gusp av den 17 mars 2014 om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (EUT L 78, 17.3.2014, s. 16).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2018/1237 av den 12 september 2018 om ändring av beslut 2014/145/Gusp om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (EUT L 231, 14.9.2018, s. 27).

2

---

BILAGA

Bilagan till beslut 2014/145/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Uppgifterna om följande person ska utgå:






  96. | Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO
  (Aleksandr Vladimirovitj ZACHARTJENKO) |
| --- | --- | --- |

1.

Uppgifterna om följande person ska utgå:

96.

Alexander Vladimirovich ZAKHARCHENKO

(Aleksandr Vladimirovitj ZACHARTJENKO)

| 2. | Uppgifterna om de personer och enheter som förtecknas nedan ska ersättas med följande uppgifter.
  Personer | Namn | Personuppgifter | Skäl | Datum för uppförande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”19. | Aleksandr Viktorovich VITKO (Aleksandr Viktorovitj VITKO)
  (Александр Викторович ВИТКО) | Födelsedatum: 13.9.1961
  Födelseort: Vitebsk (Vitsebsk) (Vitryska SSR) | F.d. befälhavare för Svartahavsflottan och amiral. Ställföreträdande chef för den ryska marinen.
  Ansvarig för befälet över ryska styrkor som har ockuperat Ukrainas suveräna territorium. | 17.3.2014 |
| 22. | Dmitry Olegovich ROGOZIN (Dmitrij Olegovitj ROGOZIN)
  (Дмитрий Олегович РОГОЗИН) | Födelsedatum: 21.12.1963
  Födelseort: Moskva | F.d. vice premiärminister i Ryska federationen. Uppmanade offentligt till annekteringen av Krim.
  Innehar sedan 2018 befattningen som generaldirektör i ett statligt bolag. | 21.3.2014 |
| 31. | Valery Kirillovich MEDVEDEV (Valerij Kirillovitj MEDVEDEV)
  (Валерий Кириллович МЕДВЕДЕВ)
  Valeriy Kyrylovych MEDVEDIEV
  (Валерiй Кирилович МЕДВЕДЄВ) | Födelsedatum: 21.8.1946
  Födelseort: Sjmakovka, regionen Primorskij | F.d. ordförande i Sevastopols valkommission (till och med den 26 maj 2017). Ansvarig för organisationen av folkomröstningen i Krim. Ansvarig inom det ryska systemet för undertecknande av resultatet av folkomröstningen.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 21.3.2014 |
| 35. | Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (Oleg Jevgenjevitj BELAVENTSEV)
  (Олег Евгеньевич БЕЛАВЕНЦЕВ) | Födelsedatum: 15.9.1949
  Födelseort: Moskva | F.d. befullmäktigad företrädare för Ryska federationens president i det s.k. federala distriktet Krim, ansvarig för genomförandet av det ryska statsöverhuvudets konstitutionella prerogativ på den annekterade autonoma republiken Krims territorium. F.d. icke-ständig ledamot av ryska säkerhetsrådet.
  F.d. befullmäktigad företrädare för Ryska federationens president i det federala distriktet Nordkaukasien (till och med juni 2018).
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 29.4.2014 |
| 36. | Oleg Genrikhovich SAVELYEV (Oleg Genrichovitj SAVELJEV)
  (Олег Генрихович САВЕЛЬЕВ) | Födelsedatum: 27.10.1965
  Födelseort: Leningrad | F.d. minister för Krimfrågor. Ansvarig för integreringen av den annekterade Autonoma republiken Krim i Ryska federationen.
  F.d. biträdande stabschef för Rysslands regering, ansvarig för organiserandet av arbetet inom regeringens kommission för socioekonomisk utveckling i ’Republiken Krim’.
  Stabschef vid Ryska federationens revisionskammare. | 29.4.2014 |
| 46. | Denys Volodymyrovych PUSHYLIN (Denys Volodomyrovytj PUSJYLIN) (Денис Володимирович ПУШИЛIН)
  Denis Vladimirovich PUSHILIN (Denis Vladimirovitj PUSJILIN) (Денис Владимирович ПУШИЛИН) | Födelsedatum: 9.5.1981 eller 9.5.1982
  Födelseort: Makijikva (länet Donetsk) | En av ledarna för ’Folkrepubliken Donetsk’. Deltog i övertagandet och ockupationen av den regionala administrationen i Donetsk 2014. Till och med den 4 september 2015 s.k. vice ordförande för ’folkrådet’ i ’Folkrepubliken Donetsk’. Från och med den 4 september 2015’ordförande’ för ’folkrådet i Folkrepubliken Donetsk’. S.k. tillförordnad ledare för Folkrepubliken Donetsk efter den 7 september 2018. S.k. ledare för Folkrepubliken Donetsk efter de s.k. valen den 11 november 2018. | 29.4.2014 |
| 55. | Igor Nikolaevich BEZLER (Igor Nikolajevitj BEZLER) (alias Bes (djävul))
  (Игорь Николаевич БЕЗЛЕР)
  Ihor Mykolayovych BEZLER
  (Iгор Миколайович БЕЗЛЕР) | Födelsedatum: 30.12.1965
  Födelseort: Simferopol, Krim | En av de före detta ledarna för Horlivkas självutnämnda milis. Han övertog kontrollen över den ukrainska säkerhetstjänstens regionalkontor i Donetsk och intog därefter inrikesministeriets distriktskontor i staden Horlivka. Han har kopplingar till Igor Strelkov/Girkin, under vars befäl han var inblandad i mordet på den folkvalde ledamoten Volodymyr Rybak i Horlivkas kommunfullmäktige.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 12.5.2014 |
| 83. | Ekaterina Iurievna GUBAREVA (Jekaterina Jurjevna GUBAREVA)
  (Екатерина Юрьевна ГУБАРЕВА)
  Kateryna Yuriyivna GUBARIEVA (HUBARIEVA)
  (Катерина Юрiївна ГУБАРЄВА) | Födelsedatum: 5.7.1983 eller 10.3.1983
  Födelseort: Katjova (länet Cherson) | I egenskap av före detta s.k. utrikesminister var hon ansvarig för försvaret av den s.k. Folkrepubliken Donetsk, och på så sätt undergrävde hon Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Genom att åta sig detta och agera i denna egenskap har hon stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar och separatistisk politik.
  Före detta ledamot av det s.k. folkrådet i Folkrepubliken Donetsk (till och med november 2018). | 25.7.2014 |
| 89. | Oksana TCHIGRINA
  Oksana Aleksandrovna CHIGRINA (CHYHRYNA) (Oksana Aleksandrovna TJIGRINA)
  (Оксана Александровна ЧИГРИНА) | Födelsedatum: möjligen 23.7.1981 | F.d. talesperson för den s.k. regeringen i den s.k. Folkrepubliken Lugansk som gjorde uttalanden för att berättiga bland annat nedskjutningen av ett ukrainskt militärflygplan, tagande av gisslan, de olagliga väpnade gruppernas olagliga stridsverksamhet, vilket har undergrävt Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och enhet.
  F.d. talesperson för ’Folkrepubliken Lugansks’ presstjänst.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 30.7.2014 |
| 91. | Sergey Vadimovich ABISOV
  (Сергей Вадимович АБИСОВ)
  Sergiy (Serhiy) Vadymovych ABISOV
  (Сергiй Вадимович АБIСОВ) | Födelsedatum: 27.11.1967
  Födelseort: Simferopol, Krim | Genom att samtycka till att utnämnas till s.k. inrikesminister i ’Republiken Krim’ av Rysslands president (dekret nr 301) den 5 maj 2014, och genom sina åtgärder som s.k. inrikesminister har han undergrävt Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och enhet.
  Entledigad från posten som s.k. inrikesminister i ’Republiken Krim’ i juni 2018. | 30.7.2014 |
| 97. | Vladimir Petrovich KONONOV (Vladimir Petrovitj KONONOV) (alias ’Tsar’)
  (Владимир Петровнч КОНОНОВ)
  Volodymyr Petrovych KONONOV
  (Володимир Петрович КОНОНОВ) | Födelsedatum: 14.10.1974
  Födelseort: Gorskij, länet Luhansk | Han har från och med den 14 augusti 2014 ersatt Igor Strelkov/Girkin som s.k. försvarsminister i ’Folkrepubliken Donetsk’. Han har enligt uppgift fört befälet över en division av stridande separatister i Donetsk sedan i april 2014 och har lovat att lösa den strategiska uppgiften att avvärja Ukrainas militära aggression. Kononov har därför stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
  Entledigad från posten som s.k. försvarsminister i september 2018. | 12.9.2014 |
| 102. | Andrei Nikolaevich RODKIN
  (Andrej Nikolajevitj RODKIN) (Андрей Николаевич РОДКИН) | Födelsedatum: 23.9.1976
  Födelseort: Moskva | F.d. Moskvaföreträdare för ’Folkrepubliken Donetsk’. Han har i sina uttalanden bland annat talat om att milisen är beredd att föra ett gerillakrig och att de beslagtagit vapensystem från den ukrainska försvarsmakten. Han har därmed stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
  En av de f.d. ledarna för ’förbundet för frivilliga i Donbass’.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 12.9.2014 |
| 103. | Aleksandr Akimovich KARAMAN (Aleksandr Akimovitj KARAMAN)
  (Александр Акимович КАРАМАН),
  Alexandru CARAMAN | Födelsedatum: 26.7.1956
  Födelseort: Cioburciu, distriktet Slobozia, nu Republiken Moldavien | Före detta s.k. vice premiärminister för sociala frågor i ’Folkrepubliken Donetsk’. Har samröre med Vladimir Antiufejev, som var ansvarig för separatistiska ’regeringsaktiviteter’ i den s.k. Folkrepubliken Donetsks regering. Han har därmed stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Rysslands f.d. vice premiärminister Dmitrij Rogozins skyddsling. F.d. förvaltningschef i ministerrådet i ’Folkrepubliken Donetsk’.
  Till och med mars 2017 s.k. befullmäktigad företrädare för presidenten för ’Pridnestroviska Moldaviska republiken’ i Ryska federationen.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 12.9.2014 |
| 120. | Sergey Yurievich KOZYAKOV (Sergej Jurjevitj KOZIAKOV)
  (Сергей Юрьевич КОЗЬЯКОВ)
  Serhiy Yuriyovych KOZYAKOV
  (Сергiй Юрiйович КОЗЬЯКОВ) | Födelsedatum: 29.9.1982 eller 23.9.1982 | I sin tidigare egenskap av s.k. ordförande för Lugansks centrala valkommission ansvarade han för anordnandet av de s.k. valen den 2 november 2014 i ’Folkrepubliken Lugansk’. Dessa ’val’ stred mot ukrainsk lagstiftning och var därför olagliga. Från oktober 2015 till december 2017 s.k. justitieminister i ’Folkrepubliken Lugansk’.
  Genom att ta sig an dessa uppgifter och verka i denna egenskap, och genom att anordna de olagliga ’valen’ har han således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  Fortsätter att stödja och legitimera separatistisk politik i samarbete med separatistmyndigheter. | 29.11.2014 |
| 122. | Larisa Leonidovna AIRAPETYAN (Larisa Leonidovna AJRAPETIAN) (alias Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN eller Larysa AIRAPETYAN)
  (Лариса Леонидовна АЙРАПЕТЯН)
  (Лариса Леонiдiвна АЙРАПЕТЯН) | Födelsedatum: 21.2.1970 | Före detta ’hälsominister’ i ’Folkrepubliken Lugansk’. Kandiderade vid de s.k. valen den 2 november 2014 till befattningen som ’ledare’ för ’Folkrepubliken Lugansk’.
  Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.
  Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap och genom att formellt kandidera vid de olagliga ’valen’ har hon aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende, och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 29.11.2014 |
| 129. | Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (Jevgenij Eduardovitj MICHAJLOV) (alias Yevhen Eduardovych MYCHAYLOV)
  (Евгений Эдуардович МИХАЙЛОВ)
  (Євген Едуардович МИХАЙЛОВ) | Födelsedatum: 17.3.1963
  Födelseort: Archangelsk | Före detta s.k. minister i ministerrådet (förvaltningschef för regeringsfrågor) i ’Folkrepubliken Donetsk’.
  Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik. | 29.11.2014 |
| 132. | Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO (Vladislav Nikolajevitj DEJNEGO) (alias Vladislav Nykolayevich DEYNEGO)
  (Владислав Миколайович ДЕЙНЕГО)
  (Владислав Николаевич ДЕЙНЕГО) | Födelsedatum: 12.3.1964
  Födelseort: Romny, länet Sumy
  Ромны, Сумская область | F.d. ’vice ordförande’ för ’folkrådet’ i ’Folkrepubliken Lugansk’.
  Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  För närvarande s.k. tillförordnad utrikesminister i den s.k. Folkrepubliken Lugansk. | 29.11.2014 |
| 138. | Alexandr Vasilievich SHUBIN (Alexandr Vasiljevitj SJUBIN)
  (Александр Васильевич ШУБИН) | Födelsedatum: 20.5.1972 eller 30.5.1972
  Födelseort: Luhansk | Före detta s.k. justitieminister i den olagliga s.k. Folkrepubliken Lugansk. F.d. ’vice ordförande’ för ’centrala valkommissionen’ i ’Folkrepubliken Lugansk’.
  Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  Entledigad som ordförande i den ’centrala valkommissionen’ i den s.k. Folkrepubliken Lugansk i juni 2018. | 16.2.2015 |
| 142. | Aleksandr Yurievich TIMOFEEV (Aleksandr Jurjevitj TIMOFEJEV)
  (Александр Юрьевич ТИМОФЕЕВ)
  Oleksandr Yuriyovych TYMOFEYEV (Oleksandr Jurijovytj TYMOFEJEV)
  (Олександр Юрiйович ТИМОФЕЄВ) | Födelsedatum: 15.5.1971
  Födelseort: Nevinnomyssk, territoriet Stavropol
  Невинномысск, Ставропольский край | F.d. s.k. finans- och skatteminister i ’Folkrepubliken Donetsk’.
  Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.
  Entledigad från posten som s.k. finans- och skatteminister i september 2018. | 16.2.2015 |
| 149. | Andrei Valeryevich KARTAPOLOV
  (Andrej Valerjevitj KARTAPOLOV) (Андрей Валерьевич КАРТAПOЛOВ) | Födelsedatum: 9.11.1963
  Födelseort: Tyska demokratiska republiken (DDR) | F.d. befälhavare för det västra militärdistriktet. F.d. chef för centrala operativa avdelningen och ställföreträdande generalstabschef vid Ryska federationens försvarsmakt. Deltar aktivt i utformningen och genomförandet av de ryska styrkornas militära kampanj i Ukraina.
  Genom att utöva operativ kontroll över de väpnade styrkorna deltog han, i enlighet med den verksamhet som angetts för generalstaben, aktivt i utformningen och genomförandet av den ryska regeringens politik, vilken hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
  Vice försvarsminister sedan juli 2018. | 16.2.2015” |

2.

Uppgifterna om de personer och enheter som förtecknas nedan ska ersättas med följande uppgifter.

Personer

Namn

Personuppgifter

Skäl

Datum för uppförande

”19.

Aleksandr Viktorovich VITKO (Aleksandr Viktorovitj VITKO)

(Александр Викторович ВИТКО)

Födelsedatum: 13.9.1961

Födelseort: Vitebsk (Vitsebsk) (Vitryska SSR)

F.d. befälhavare för Svartahavsflottan och amiral. Ställföreträdande chef för den ryska marinen.

Ansvarig för befälet över ryska styrkor som har ockuperat Ukrainas suveräna territorium.

17.3.2014

22.

Dmitry Olegovich ROGOZIN (Dmitrij Olegovitj ROGOZIN)

(Дмитрий Олегович РОГОЗИН)

Födelsedatum: 21.12.1963

Födelseort: Moskva

F.d. vice premiärminister i Ryska federationen. Uppmanade offentligt till annekteringen av Krim.

Innehar sedan 2018 befattningen som generaldirektör i ett statligt bolag.

21.3.2014

31.

Valery Kirillovich MEDVEDEV (Valerij Kirillovitj MEDVEDEV)

(Валерий Кириллович МЕДВЕДЕВ)

Valeriy Kyrylovych MEDVEDIEV

(Валерiй Кирилович МЕДВЕДЄВ)

Födelsedatum: 21.8.1946

Födelseort: Sjmakovka, regionen Primorskij

F.d. ordförande i Sevastopols valkommission (till och med den 26 maj 2017). Ansvarig för organisationen av folkomröstningen i Krim. Ansvarig inom det ryska systemet för undertecknande av resultatet av folkomröstningen.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

21.3.2014

35.

Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (Oleg Jevgenjevitj BELAVENTSEV)

(Олег Евгеньевич БЕЛАВЕНЦЕВ)

Födelsedatum: 15.9.1949

Födelseort: Moskva

F.d. befullmäktigad företrädare för Ryska federationens president i det s.k. federala distriktet Krim, ansvarig för genomförandet av det ryska statsöverhuvudets konstitutionella prerogativ på den annekterade autonoma republiken Krims territorium. F.d. icke-ständig ledamot av ryska säkerhetsrådet.

F.d. befullmäktigad företrädare för Ryska federationens president i det federala distriktet Nordkaukasien (till och med juni 2018).

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

29.4.2014

36.

Oleg Genrikhovich SAVELYEV (Oleg Genrichovitj SAVELJEV)

(Олег Генрихович САВЕЛЬЕВ)

Födelsedatum: 27.10.1965

Födelseort: Leningrad

F.d. minister för Krimfrågor. Ansvarig för integreringen av den annekterade Autonoma republiken Krim i Ryska federationen.

F.d. biträdande stabschef för Rysslands regering, ansvarig för organiserandet av arbetet inom regeringens kommission för socioekonomisk utveckling i ’Republiken Krim’.

Stabschef vid Ryska federationens revisionskammare.

29.4.2014

46.

Denys Volodymyrovych PUSHYLIN (Denys Volodomyrovytj PUSJYLIN) (Денис Володимирович ПУШИЛIН)

Denis Vladimirovich PUSHILIN (Denis Vladimirovitj PUSJILIN) (Денис Владимирович ПУШИЛИН)

Födelsedatum: 9.5.1981 eller 9.5.1982

Födelseort: Makijikva (länet Donetsk)

En av ledarna för ’Folkrepubliken Donetsk’. Deltog i övertagandet och ockupationen av den regionala administrationen i Donetsk 2014. Till och med den 4 september 2015 s.k. vice ordförande för ’folkrådet’ i ’Folkrepubliken Donetsk’. Från och med den 4 september 2015’ordförande’ för ’folkrådet i Folkrepubliken Donetsk’. S.k. tillförordnad ledare för Folkrepubliken Donetsk efter den 7 september 2018. S.k. ledare för Folkrepubliken Donetsk efter de s.k. valen den 11 november 2018.

29.4.2014

55.

Igor Nikolaevich BEZLER (Igor Nikolajevitj BEZLER) (alias Bes (djävul))

(Игорь Николаевич БЕЗЛЕР)

Ihor Mykolayovych BEZLER

(Iгор Миколайович БЕЗЛЕР)

Födelsedatum: 30.12.1965

Födelseort: Simferopol, Krim

En av de före detta ledarna för Horlivkas självutnämnda milis. Han övertog kontrollen över den ukrainska säkerhetstjänstens regionalkontor i Donetsk och intog därefter inrikesministeriets distriktskontor i staden Horlivka. Han har kopplingar till Igor Strelkov/Girkin, under vars befäl han var inblandad i mordet på den folkvalde ledamoten Volodymyr Rybak i Horlivkas kommunfullmäktige.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

12.5.2014

83.

Ekaterina Iurievna GUBAREVA (Jekaterina Jurjevna GUBAREVA)

(Екатерина Юрьевна ГУБАРЕВА)

Kateryna Yuriyivna GUBARIEVA (HUBARIEVA)

(Катерина Юрiївна ГУБАРЄВА)

Födelsedatum: 5.7.1983 eller 10.3.1983

Födelseort: Katjova (länet Cherson)

I egenskap av före detta s.k. utrikesminister var hon ansvarig för försvaret av den s.k. Folkrepubliken Donetsk, och på så sätt undergrävde hon Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Genom att åta sig detta och agera i denna egenskap har hon stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar och separatistisk politik.

Före detta ledamot av det s.k. folkrådet i Folkrepubliken Donetsk (till och med november 2018).

25.7.2014

89.

Oksana TCHIGRINA

Oksana Aleksandrovna CHIGRINA (CHYHRYNA) (Oksana Aleksandrovna TJIGRINA)

(Оксана Александровна ЧИГРИНА)

Födelsedatum: möjligen 23.7.1981

F.d. talesperson för den s.k. regeringen i den s.k. Folkrepubliken Lugansk som gjorde uttalanden för att berättiga bland annat nedskjutningen av ett ukrainskt militärflygplan, tagande av gisslan, de olagliga väpnade gruppernas olagliga stridsverksamhet, vilket har undergrävt Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och enhet.

F.d. talesperson för ’Folkrepubliken Lugansks’ presstjänst.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

30.7.2014

91.

Sergey Vadimovich ABISOV

(Сергей Вадимович АБИСОВ)

Sergiy (Serhiy) Vadymovych ABISOV

(Сергiй Вадимович АБIСОВ)

Födelsedatum: 27.11.1967

Födelseort: Simferopol, Krim

Genom att samtycka till att utnämnas till s.k. inrikesminister i ’Republiken Krim’ av Rysslands president (dekret nr 301) den 5 maj 2014, och genom sina åtgärder som s.k. inrikesminister har han undergrävt Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och enhet.

Entledigad från posten som s.k. inrikesminister i ’Republiken Krim’ i juni 2018.

30.7.2014

97.

Vladimir Petrovich KONONOV (Vladimir Petrovitj KONONOV) (alias ’Tsar’)

(Владимир Петровнч КОНОНОВ)

Volodymyr Petrovych KONONOV

(Володимир Петрович КОНОНОВ)

Födelsedatum: 14.10.1974

Födelseort: Gorskij, länet Luhansk

Han har från och med den 14 augusti 2014 ersatt Igor Strelkov/Girkin som s.k. försvarsminister i ’Folkrepubliken Donetsk’. Han har enligt uppgift fört befälet över en division av stridande separatister i Donetsk sedan i april 2014 och har lovat att lösa den strategiska uppgiften att avvärja Ukrainas militära aggression. Kononov har därför stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Entledigad från posten som s.k. försvarsminister i september 2018.

12.9.2014

102.

Andrei Nikolaevich RODKIN

(Andrej Nikolajevitj RODKIN) (Андрей Николаевич РОДКИН)

Födelsedatum: 23.9.1976

Födelseort: Moskva

F.d. Moskvaföreträdare för ’Folkrepubliken Donetsk’. Han har i sina uttalanden bland annat talat om att milisen är beredd att föra ett gerillakrig och att de beslagtagit vapensystem från den ukrainska försvarsmakten. Han har därmed stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

En av de f.d. ledarna för ’förbundet för frivilliga i Donbass’.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

12.9.2014

103.

Aleksandr Akimovich KARAMAN (Aleksandr Akimovitj KARAMAN)

(Александр Акимович КАРАМАН),

Alexandru CARAMAN

Födelsedatum: 26.7.1956

Födelseort: Cioburciu, distriktet Slobozia, nu Republiken Moldavien

Före detta s.k. vice premiärminister för sociala frågor i ’Folkrepubliken Donetsk’. Har samröre med Vladimir Antiufejev, som var ansvarig för separatistiska ’regeringsaktiviteter’ i den s.k. Folkrepubliken Donetsks regering. Han har därmed stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Rysslands f.d. vice premiärminister Dmitrij Rogozins skyddsling. F.d. förvaltningschef i ministerrådet i ’Folkrepubliken Donetsk’.

Till och med mars 2017 s.k. befullmäktigad företrädare för presidenten för ’Pridnestroviska Moldaviska republiken’ i Ryska federationen.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

12.9.2014

120.

Sergey Yurievich KOZYAKOV (Sergej Jurjevitj KOZIAKOV)

(Сергей Юрьевич КОЗЬЯКОВ)

Serhiy Yuriyovych KOZYAKOV

(Сергiй Юрiйович КОЗЬЯКОВ)

Födelsedatum: 29.9.1982 eller 23.9.1982

I sin tidigare egenskap av s.k. ordförande för Lugansks centrala valkommission ansvarade han för anordnandet av de s.k. valen den 2 november 2014 i ’Folkrepubliken Lugansk’. Dessa ’val’ stred mot ukrainsk lagstiftning och var därför olagliga. Från oktober 2015 till december 2017 s.k. justitieminister i ’Folkrepubliken Lugansk’.

Genom att ta sig an dessa uppgifter och verka i denna egenskap, och genom att anordna de olagliga ’valen’ har han således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.

Fortsätter att stödja och legitimera separatistisk politik i samarbete med separatistmyndigheter.

29.11.2014

122.

Larisa Leonidovna AIRAPETYAN (Larisa Leonidovna AJRAPETIAN) (alias Larysa AYRAPETYAN, Larisa AIRAPETYAN eller Larysa AIRAPETYAN)

(Лариса Леонидовна АЙРАПЕТЯН)

(Лариса Леонiдiвна АЙРАПЕТЯН)

Födelsedatum: 21.2.1970

Före detta ’hälsominister’ i ’Folkrepubliken Lugansk’. Kandiderade vid de s.k. valen den 2 november 2014 till befattningen som ’ledare’ för ’Folkrepubliken Lugansk’.

Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.

Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap och genom att formellt kandidera vid de olagliga ’valen’ har hon aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende, och ytterligare destabiliserat Ukraina.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

29.11.2014

129.

Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (Jevgenij Eduardovitj MICHAJLOV) (alias Yevhen Eduardovych MYCHAYLOV)

(Евгений Эдуардович МИХАЙЛОВ)

(Євген Едуардович МИХАЙЛОВ)

Födelsedatum: 17.3.1963

Födelseort: Archangelsk

Före detta s.k. minister i ministerrådet (förvaltningschef för regeringsfrågor) i ’Folkrepubliken Donetsk’.

Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.

Stöder alltjämt aktivt separatistiska handlingar eller separatistisk politik.

29.11.2014

132.

Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO (Vladislav Nikolajevitj DEJNEGO) (alias Vladislav Nykolayevich DEYNEGO)

(Владислав Миколайович ДЕЙНЕГО)

(Владислав Николаевич ДЕЙНЕГО)

Födelsedatum: 12.3.1964

Födelseort: Romny, länet Sumy

Ромны, Сумская область

F.d. ’vice ordförande’ för ’folkrådet’ i ’Folkrepubliken Lugansk’.

Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.

För närvarande s.k. tillförordnad utrikesminister i den s.k. Folkrepubliken Lugansk.

29.11.2014

138.

Alexandr Vasilievich SHUBIN (Alexandr Vasiljevitj SJUBIN)

(Александр Васильевич ШУБИН)

Födelsedatum: 20.5.1972 eller 30.5.1972

Födelseort: Luhansk

Före detta s.k. justitieminister i den olagliga s.k. Folkrepubliken Lugansk. F.d. ’vice ordförande’ för ’centrala valkommissionen’ i ’Folkrepubliken Lugansk’.

Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.

Entledigad som ordförande i den ’centrala valkommissionen’ i den s.k. Folkrepubliken Lugansk i juni 2018.

16.2.2015

142.

Aleksandr Yurievich TIMOFEEV (Aleksandr Jurjevitj TIMOFEJEV)

(Александр Юрьевич ТИМОФЕЕВ)

Oleksandr Yuriyovych TYMOFEYEV (Oleksandr Jurijovytj TYMOFEJEV)

(Олександр Юрiйович ТИМОФЕЄВ)

Födelsedatum: 15.5.1971

Födelseort: Nevinnomyssk, territoriet Stavropol

Невинномысск, Ставропольский край

F.d. s.k. finans- och skatteminister i ’Folkrepubliken Donetsk’.

Genom att ta sig an uppgiften och verka i denna egenskap har han aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserat Ukraina.

Entledigad från posten som s.k. finans- och skatteminister i september 2018.

16.2.2015

149.

Andrei Valeryevich KARTAPOLOV

(Andrej Valerjevitj KARTAPOLOV) (Андрей Валерьевич КАРТAПOЛOВ)

Födelsedatum: 9.11.1963

Födelseort: Tyska demokratiska republiken (DDR)

F.d. befälhavare för det västra militärdistriktet. F.d. chef för centrala operativa avdelningen och ställföreträdande generalstabschef vid Ryska federationens försvarsmakt. Deltar aktivt i utformningen och genomförandet av de ryska styrkornas militära kampanj i Ukraina.

Genom att utöva operativ kontroll över de väpnade styrkorna deltog han, i enlighet med den verksamhet som angetts för generalstaben, aktivt i utformningen och genomförandet av den ryska regeringens politik, vilken hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Vice försvarsminister sedan juli 2018.

16.2.2015”

Enheter

| | Namn | Personuppgifter | Skäl | Datum för uppförande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”4. | S.k. Folkrepubliken Donetsk
  ’Донецкая народная республика’
  ’Donétskaya naródnaya respúblika’ | Officiell information:
  https://dnr-online.ru/
  http://smdnr.ru/
  https://dnrsovet.su/
  https://denis-pushilin.ru/ | Den s.k. Folkrepubliken Donetsk utropades den 7 april 2014.
  Ansvarig för att ha organiserat den olagliga folkomröstningen den 11 maj 2014. Självständighetsförklaring den 12 maj 2014.
  Den 24 maj 2014 undertecknade de s.k. folkrepublikerna Donetsk och Lugansk ett avtal om inrättande av den s.k. Federala staten Novorossija.
  Detta strider mot Ukrainas konstitution och följaktligen mot internationell rätt, vilket således innebär undergrävande av Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
  Den är även inblandad i rekrytering till olagliga beväpnade separatistgrupper, och hotar således Ukrainas stabilitet eller säkerhet. | 25.7.2014 |
| 5. | S.k. Federala staten Novorossija
  ’Федеративное государство Новороссия’
  ’Federativnoye Gosudarstvo Novorossiya’ (’Federativnoje Gosudarstvo Novorossija’) | Officiella pressmeddelanden:
  http://novopressa.ru/
  http://novorossia-tv.ru/
  http://novorossia.today/
  http://novorossiia.ru/
  https://www.novorosinform.org/ | Den 24 maj 2014 undertecknade ’folkrepublikerna’ Donetsk och Lugansk ett avtal om inrättande av den icke erkända ’Federala staten Novorossija’.
  Detta strider mot Ukrainas konstitution och följaktligen mot internationell rätt, vilket således innebär att det hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. | 25.7.2014 |
| 24. | Donetsk Republic (Public organisation)
  Донецкая республика | Officiell information:
  http://oddr.info/ | Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i den s.k. Folkrepubliken Donetsk den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.
  Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina. Grundades av Andriy PURGIN och leddes av Alexander ZAKHARCHENKO. Nominerade 2018 Denis PUSHYLIN, till ’ledare’ för den s.k. Folkrepubliken Donetsk. | 29.11.2014 |
| 25. | Peace to Luhansk Region (Mir Luganschine)
  Мир Луганщине | https://mir-lug.info/ | Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i ’Folkrepubliken Lugansk’ den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.
  Genom att formellt delta i de olagliga 'valen' har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina. | 29.11.2014 |
| 26. | Free Donbass (alias ’Free Donbas’, ’Svobodny Donbass’)
  Свободньιй Донбасс | http://www.odsd.ru/ | Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i ’Folkrepubliken Donetsk’ den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.
  Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina. | 29.11.2014 |
| 28. | Luhansk Economic Union (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz)
  Луганский экономический союз | Officiell information:
  https://nslnr.su/about/obshchestvennye-organizatsii/337/
  https://vk.com/public97306393 | ’Social organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i den s.k. Folkrepubliken Lugansk den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Nominerade en kandidat, Oleg AKIMOV, till ’ledare’ för den s.k. Folkrepubliken Lugansk 2014 och ledamot av det s.k. folkrådet i ’Folkrepubliken Lugansk’ 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.
  Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina. | 29.11.2014” |

Namn

Personuppgifter

Skäl

Datum för uppförande

”4.

S.k. Folkrepubliken Donetsk

’Донецкая народная республика’

’Donétskaya naródnaya respúblika’

Officiell information:

https://dnr-online.ru/

http://smdnr.ru/

https://dnrsovet.su/

https://denis-pushilin.ru/

Den s.k. Folkrepubliken Donetsk utropades den 7 april 2014.

Ansvarig för att ha organiserat den olagliga folkomröstningen den 11 maj 2014. Självständighetsförklaring den 12 maj 2014.

Den 24 maj 2014 undertecknade de s.k. folkrepublikerna Donetsk och Lugansk ett avtal om inrättande av den s.k. Federala staten Novorossija.

Detta strider mot Ukrainas konstitution och följaktligen mot internationell rätt, vilket således innebär undergrävande av Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Den är även inblandad i rekrytering till olagliga beväpnade separatistgrupper, och hotar således Ukrainas stabilitet eller säkerhet.

25.7.2014

5.

S.k. Federala staten Novorossija

’Федеративное государство Новороссия’

’Federativnoye Gosudarstvo Novorossiya’ (’Federativnoje Gosudarstvo Novorossija’)

Officiella pressmeddelanden:

http://novopressa.ru/

http://novorossia-tv.ru/

http://novorossia.today/

http://novorossiia.ru/

https://www.novorosinform.org/

Den 24 maj 2014 undertecknade ’folkrepublikerna’ Donetsk och Lugansk ett avtal om inrättande av den icke erkända ’Federala staten Novorossija’.

Detta strider mot Ukrainas konstitution och följaktligen mot internationell rätt, vilket således innebär att det hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

25.7.2014

24.

Donetsk Republic (Public organisation)

Донецкая республика

Officiell information:

http://oddr.info/

Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i den s.k. Folkrepubliken Donetsk den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.

Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina. Grundades av Andriy PURGIN och leddes av Alexander ZAKHARCHENKO. Nominerade 2018 Denis PUSHYLIN, till ’ledare’ för den s.k. Folkrepubliken Donetsk.

29.11.2014

25.

Peace to Luhansk Region (Mir Luganschine)

Мир Луганщине

https://mir-lug.info/

Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i ’Folkrepubliken Lugansk’ den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.

Genom att formellt delta i de olagliga 'valen' har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina.

29.11.2014

26.

Free Donbass (alias ’Free Donbas’, ’Svobodny Donbass’)

Свободньιй Донбасс

http://www.odsd.ru/

Offentlig ’organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i ’Folkrepubliken Donetsk’ den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.

Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina.

29.11.2014

28.

Luhansk Economic Union (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz)

Луганский экономический союз

Officiell information:

https://nslnr.su/about/obshchestvennye-organizatsii/337/

https://vk.com/public97306393

’Social organisation’ som ställde upp med kandidater vid de s.k. valen i den s.k. Folkrepubliken Lugansk den 2 november 2014 och den 11 november 2018. Nominerade en kandidat, Oleg AKIMOV, till ’ledare’ för den s.k. Folkrepubliken Lugansk 2014 och ledamot av det s.k. folkrådet i ’Folkrepubliken Lugansk’ 2018. Dessa ’val’ strider mot ukrainsk lagstiftning och är därför olagliga.

Genom att formellt delta i de olagliga ’valen’ har den således aktivt stött åtgärder och politik som undergräver Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och ytterligare destabiliserar Ukraina.

29.11.2014”

---

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/117 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/117

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2019/416

av den 14 mars 2019

om ändring av beslut 2014/145/Gusp om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 mars 2014 antog rådet beslut 2014/145/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 17 mars 2014 antog rådet beslut 2014/145/Gusp (1).

| (2) | Med beaktande av Ryska federationens våldsanvändning, som den 25 november 2018 ledde till ett frihetsberövande av ukrainska militärer och ett övertagande av fartyg i Kertjsundet – i strid med internationell rätt och med åsidosättande av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet – anser rådet att åtta personer bör läggas till i den förteckning över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder som återfinns i bilagan till beslut 2014/145/Gusp. |
| --- | --- |

(2)

Med beaktande av Ryska federationens våldsanvändning, som den 25 november 2018 ledde till ett frihetsberövande av ukrainska militärer och ett övertagande av fartyg i Kertjsundet – i strid med internationell rätt och med åsidosättande av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet – anser rådet att åtta personer bör läggas till i den förteckning över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder som återfinns i bilagan till beslut 2014/145/Gusp.

| (3) | Bilagan till beslut 2014/145/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilagan till beslut 2014/145/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De personer som förtecknas i bilagan till detta beslut ska läggas till i förteckningen i bilagan till beslut 2014/145/Gusp.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 14 mars 2019.

På rådets vägnar

G. CIAMBA

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2014/145/Gusp av den 17 mars 2014 om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (EUT L 78, 17.3.2014, s. 16).

1

---

BILAGA

Följande personer ska läggas till i förteckningen över personer i bilagan till beslut 2014/145/Gusp:

| | Namn | Personuppgifter | Skäl | Datum för uppförande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”176. | Sergey Nikolayevich STANKEVICH
  (Сергей Николаевич СТАНКЕВИЧ) | Kön: man
  Födelsedatum: 27.1.1963 | Chef för direktoratet för gränsfrågor vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst för ”Republiken Krim och staden Sevastopol”, konteramiral. I denna egenskap var han ansvarig för den ryska kustflottans aktioner mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 177. | Andrey Borisovich SHEIN
  (Андрей Борисович ШЕИН) | Kön: man
  Födelsedatum: 10.6.1971 | Biträdande chef för direktoratet för gränsfrågor – chef för kustbevakningsenheten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst (FSB) för ”Republiken Krim och staden Sevastopol”. I denna egenskap deltog han i operationerna mot ukrainska fartyg och deras besättning vid Ryska federationens aktioner mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 178. | Aleksey Mikhailovich SALYAEV
  Aleksey Mikhailovich SALYAYEV
  Oleksii Mykhailovych SALIAIEV
  (Алексей Михайлович САЛЯЕВ, Олексій Михайлович САЛЯЄВ) | Kön: man
  Födelsedatum: 22.8.1978 | Befälhavare för gränspatrullbåten ”Don” (fartygsnummer 353) tillhörande gränsbevakningstjänsten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han utövade befäl över det fartyg som aktivt deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 och ledde ramningen av den ukrainska marinens flodbogserbåt ”Jany Kapu”. Dessa aktioner förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och undergrävde därmed Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 179. | Andrei SHIPITSIN / SHYPITSIN
  (Андрей Шипицин / ШИПІЦИН) | Kön: man
  Födelsedatum: 25.12.1969 | Befälhavare för gränspatrullbåten ”Izumrud” tillhörande gränsbevakningstjänsten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han utövade befäl över det fartyg som aktivt deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 180. | Aleksey Vladimirovich SHATOKHIN / Oleksii Volodymyrovich SHATOKHIN
  (Алексей Владимирович ШАТОХИН / Олексій Володимирович ШАТОХІН) | Kön: man
  Födelsedatum: 26.1.1971 | Chef för den avdelning som ansvarar för Kertjkontrollstationen för Republiken Krim och staden Sevastopol vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han deltog i operationer mot ukrainska fartyg under de ryska styrkornas aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 181. | Ruslan Alexandrovich ROMASHKІN
  (Руслан Александрович РОМАШКИН) | Kön: man
  Födelsedatum: 15.6.1976 | Chef för den avdelning som ansvarar för kontrollstationen i ”Republiken Krim och staden Sevastopol” vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. I denna kapacitet var han ansvarig för samordningen av de ryska styrkornas aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 182. | Sergey Alekseevich SHCHERBAKOV
  (Сергей Алексеевич ЩЕРБАКОВ, Сергій Олексійович ЩЕРБАКОВ) | Kön: man
  Födelsedatum: 2.11.1986 | Befälhavare för fartyget ”Suzdalets” (avsett för ubåtsbekämpning) vid Ryska federationens Svartahavsflotta. Han förde befäl över det fartyg som deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 och deltog aktivt i blockaden mot bogserbåten ”Jany Kapu” och övertagandet av kanonbåten ”Nikopol”.
  Dessa aktioner förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och undergrävde därmed Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera. Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019 |
| 183. | Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV
  (Александр Владимирович ДВОРНИКОВ) | Kön: man
  Födelsedatum: 22.8.1961
  Födelseort: Ussuriysk, Primorskiy Krai, Ryska federationen | Befälhavare för den ryska försvarsmaktens södra militärdistrikt, generalöverste och ansvarig för de militära styrkorna i regionen, inbegripet olagligt annekterade Krim och Sevastopol. I denna kapacitet var han ansvarig för aktioner av Ryska federationens Svartahavsflotta och andra militära styrkor mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.
  Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön. | 15.3.2019”. |

Namn

Personuppgifter

Skäl

Datum för uppförande

”176.

Sergey Nikolayevich STANKEVICH

(Сергей Николаевич СТАНКЕВИЧ)

Kön: man

Födelsedatum: 27.1.1963

Chef för direktoratet för gränsfrågor vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst för ”Republiken Krim och staden Sevastopol”, konteramiral. I denna egenskap var han ansvarig för den ryska kustflottans aktioner mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

177.

Andrey Borisovich SHEIN

(Андрей Борисович ШЕИН)

Kön: man

Födelsedatum: 10.6.1971

Biträdande chef för direktoratet för gränsfrågor – chef för kustbevakningsenheten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst (FSB) för ”Republiken Krim och staden Sevastopol”. I denna egenskap deltog han i operationerna mot ukrainska fartyg och deras besättning vid Ryska federationens aktioner mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

178.

Aleksey Mikhailovich SALYAEV

Aleksey Mikhailovich SALYAYEV

Oleksii Mykhailovych SALIAIEV

(Алексей Михайлович САЛЯЕВ, Олексій Михайлович САЛЯЄВ)

Kön: man

Födelsedatum: 22.8.1978

Befälhavare för gränspatrullbåten ”Don” (fartygsnummer 353) tillhörande gränsbevakningstjänsten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han utövade befäl över det fartyg som aktivt deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 och ledde ramningen av den ukrainska marinens flodbogserbåt ”Jany Kapu”. Dessa aktioner förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och undergrävde därmed Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

179.

Andrei SHIPITSIN / SHYPITSIN

(Андрей Шипицин / ШИПІЦИН)

Kön: man

Födelsedatum: 25.12.1969

Befälhavare för gränspatrullbåten ”Izumrud” tillhörande gränsbevakningstjänsten vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han utövade befäl över det fartyg som aktivt deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

180.

Aleksey Vladimirovich SHATOKHIN / Oleksii Volodymyrovich SHATOKHIN

(Алексей Владимирович ШАТОХИН / Олексій Володимирович ШАТОХІН)

Kön: man

Födelsedatum: 26.1.1971

Chef för den avdelning som ansvarar för Kertjkontrollstationen för Republiken Krim och staden Sevastopol vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. Han deltog i operationer mot ukrainska fartyg under de ryska styrkornas aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

181.

Ruslan Alexandrovich ROMASHKІN

(Руслан Александрович РОМАШКИН)

Kön: man

Födelsedatum: 15.6.1976

Chef för den avdelning som ansvarar för kontrollstationen i ”Republiken Krim och staden Sevastopol” vid Ryska federationens federala säkerhetstjänst. I denna kapacitet var han ansvarig för samordningen av de ryska styrkornas aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

182.

Sergey Alekseevich SHCHERBAKOV

(Сергей Алексеевич ЩЕРБАКОВ, Сергій Олексійович ЩЕРБАКОВ)

Kön: man

Födelsedatum: 2.11.1986

Befälhavare för fartyget ”Suzdalets” (avsett för ubåtsbekämpning) vid Ryska federationens Svartahavsflotta. Han förde befäl över det fartyg som deltog i Ryska federationens aktioner mot ukrainska fartyg och deras besättning den 25 november 2018 och deltog aktivt i blockaden mot bogserbåten ”Jany Kapu” och övertagandet av kanonbåten ”Nikopol”.

Dessa aktioner förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och undergrävde därmed Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera. Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019

183.

Aleksandr Vladimirovich DVORNIKOV

(Александр Владимирович ДВОРНИКОВ)

Kön: man

Födelsedatum: 22.8.1961

Födelseort: Ussuriysk, Primorskiy Krai, Ryska federationen

Befälhavare för den ryska försvarsmaktens södra militärdistrikt, generalöverste och ansvarig för de militära styrkorna i regionen, inbegripet olagligt annekterade Krim och Sevastopol. I denna kapacitet var han ansvarig för aktioner av Ryska federationens Svartahavsflotta och andra militära styrkor mot Ukraina den 25 november 2018 som förhindrade att fartyg från Ukraina fick tillgång till landets kust vid Azovska sjön, och därmed undergrävde Ukrainas territoriella integritet och suveränitet samt undergrävde Ukrainas säkerhet genom att störa ukrainska militära fartyg i deras förflyttningar och hindra deras möjlighet att operera.

Dessa aktioner bidrog även till att befästa Ryska federationens olagliga annektering av Krimhalvön.

15.3.2019”.

---

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/121

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2019/417

av den 8 november 2018

om fastställande av riktlinjer för förvaltningen av Europeiska unionens system för snabbt informationsutbyte (Rapex) upprättade enligt artikel 12 i direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet och dess underrättelsesystem

[delgivet med nr C(2018) 7334]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (1), särskilt artikel 11.1 tredje stycket och punkt 8 i bilaga II,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 (2),

efter samråd med den rådgivande kommitté som inrättats genom artikel 15 i direktiv 2001/95/EG, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 12 i direktiv 2001/95/EG upprättades Europeiska unionens system för snabbt informationsutbyte (Rapex) för utbyte av information mellan medlemsstaterna och kommissionen om åtgärder som vidtas i fråga om produkter som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 12 i direktiv 2001/95/EG upprättades Europeiska unionens system för snabbt informationsutbyte (Rapex) för utbyte av information mellan medlemsstaterna och kommissionen om åtgärder som vidtas i fråga om produkter som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet.

| (2) | Enligt punkt 8 i bilaga II till direktiv 2001/95/EG ska riktlinjerna uppdateras regelbundet med hänsyn till ny utveckling och erfarenhet. Kommissionens beslut 2010/15/EU (3) var den första och enda uppdateringen av riktlinjerna. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt 8 i bilaga II till direktiv 2001/95/EG ska riktlinjerna uppdateras regelbundet med hänsyn till ny utveckling och erfarenhet. Kommissionens beslut 2010/15/EU (3) var den första och enda uppdateringen av riktlinjerna.

| (3) | Med hänsyn till ny utveckling och för att säkerställa mer effektiva och ändamålsenliga underrättelseförfaranden i enlighet med bästa praxis, krävs en ytterligare uppdatering av riktlinjerna. |
| --- | --- |

(3)

Med hänsyn till ny utveckling och för att säkerställa mer effektiva och ändamålsenliga underrättelseförfaranden i enlighet med bästa praxis, krävs en ytterligare uppdatering av riktlinjerna.

| (4) | Terminologi och hänvisningar har blivit föråldrade liksom kommunikationsmedlen mellan kommissionen och myndigheterna i medlemsstaterna och mellan myndigheterna själva. |
| --- | --- |

(4)

Terminologi och hänvisningar har blivit föråldrade liksom kommunikationsmedlen mellan kommissionen och myndigheterna i medlemsstaterna och mellan myndigheterna själva.

| (5) | Nya verktyg som har utvecklats under de senaste åren för att Rapex ska fungera korrekt (wikier, gränssnitt mellan Rapex och andra marknadsövervakningssystem) måste beaktas i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(5)

Nya verktyg som har utvecklats under de senaste åren för att Rapex ska fungera korrekt (wikier, gränssnitt mellan Rapex och andra marknadsövervakningssystem) måste beaktas i riktlinjerna.

| (6) | Kriterierna för Rapexunderrättelser, till följd av den nya utvecklingen, har blivit oklara och måste förtydligas. |
| --- | --- |

(6)

Kriterierna för Rapexunderrättelser, till följd av den nya utvecklingen, har blivit oklara och måste förtydligas.

| (7) | Den gränsöverskridande nätförsäljningen av varor har ökat. Denna utveckling måste återspeglas i underrättelsetekniken såväl som i de uppföljningsinstrument som ska användas. |
| --- | --- |

(7)

Den gränsöverskridande nätförsäljningen av varor har ökat. Denna utveckling måste återspeglas i underrättelsetekniken såväl som i de uppföljningsinstrument som ska användas.

| (8) | I förordning (EG) nr 765/2008 utvidgas även tillämpningen av Rapex enligt artikel 12 i direktiv 2001/95/EG till produkter som omfattas av den lagstiftningen. Att utvidga tillämpningen av Rapex ger upphov till vissa frågor som måste klargöras i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(8)

I förordning (EG) nr 765/2008 utvidgas även tillämpningen av Rapex enligt artikel 12 i direktiv 2001/95/EG till produkter som omfattas av den lagstiftningen. Att utvidga tillämpningen av Rapex ger upphov till vissa frågor som måste klargöras i riktlinjerna.

| (9) | Förordning (EG) nr 765/2008 gäller konsumentprodukter och produkter för yrkesmässigt bruk, t.ex. vissa medicintekniska produkter. Den förordningen omfattar ett större spektrum av risker än de som rör konsumenternas hälsa och säkerhet, t.ex. säkerhets- och miljörisker. Därför kan en risk beröra inte bara konsumenter utan även en obestämd grupp av personer som kallas ”slutanvändare”. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EG) nr 765/2008 gäller konsumentprodukter och produkter för yrkesmässigt bruk, t.ex. vissa medicintekniska produkter. Den förordningen omfattar ett större spektrum av risker än de som rör konsumenternas hälsa och säkerhet, t.ex. säkerhets- och miljörisker. Därför kan en risk beröra inte bara konsumenter utan även en obestämd grupp av personer som kallas ”slutanvändare”.

| (10) | I artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 föreskrivs därför att åtgärder som vidtas mot produkter som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller för andra relevanta allmänna intressen bör underrättas via Rapex. |
| --- | --- |

(10)

I artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 föreskrivs därför att åtgärder som vidtas mot produkter som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller för andra relevanta allmänna intressen bör underrättas via Rapex.

| (11) | Direktiv 2001/95/EG och förordning (EG) nr 765/2008 är kompletterande och tillhandahåller ett system för att förbättra säkerheten för andra produkter än livsmedel. |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 2001/95/EG och förordning (EG) nr 765/2008 är kompletterande och tillhandahåller ett system för att förbättra säkerheten för andra produkter än livsmedel.

| (12) | Rapex bidrar till att förebygga och begränsa utbudet av produkter som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, när det gäller produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, även för andra relevanta allmänna intressen. Det sätter kommissionen i stånd att övervaka effektiviteten och enhetligheten i medlemsstaternas marknadsövervakning och kontroll. |
| --- | --- |

(12)

Rapex bidrar till att förebygga och begränsa utbudet av produkter som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, när det gäller produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, även för andra relevanta allmänna intressen. Det sätter kommissionen i stånd att övervaka effektiviteten och enhetligheten i medlemsstaternas marknadsövervakning och kontroll.

| (13) | Rapex ger en grund för att fastställa behovet av åtgärder på EU-nivå och bidrar till att säkerställa en enhetlig tillämpning av Europeiska unionens produktsäkerhetskrav och därmed till en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(13)

Rapex ger en grund för att fastställa behovet av åtgärder på EU-nivå och bidrar till att säkerställa en enhetlig tillämpning av Europeiska unionens produktsäkerhetskrav och därmed till en väl fungerande inre marknad.

| (14) | Underrättelseförfarandet enligt artikel 11 i direktiv 2001/95/EG ska tillämpas på utbyte av information mellan medlemsstaterna och kommissionen om åtgärder som vidtas i fråga om produkter som medför en icke allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet. Det bidrar till att säkerställa ett enhetligt och gott hälsoskydd för konsumenterna och till att bevara den inre marknaden. |
| --- | --- |

(14)

Underrättelseförfarandet enligt artikel 11 i direktiv 2001/95/EG ska tillämpas på utbyte av information mellan medlemsstaterna och kommissionen om åtgärder som vidtas i fråga om produkter som medför en icke allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet. Det bidrar till att säkerställa ett enhetligt och gott hälsoskydd för konsumenterna och till att bevara den inre marknaden.

| (15) | I artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 föreskrivs ett informationsstödsystem där medlemsstaterna meddelar kommissionen de uppgifter som krävs enligt samma artikel om produkter som medför en icke allvarlig risk. |
| --- | --- |

(15)

I artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 föreskrivs ett informationsstödsystem där medlemsstaterna meddelar kommissionen de uppgifter som krävs enligt samma artikel om produkter som medför en icke allvarlig risk.

| (16) | Enligt den tillämpliga lagstiftningen är medlemsstaterna inte skyldiga att tillhandahålla sådan information i Rapexsystemet. |
| --- | --- |

(16)

Enligt den tillämpliga lagstiftningen är medlemsstaterna inte skyldiga att tillhandahålla sådan information i Rapexsystemet.

| (17) | I artikel 16 i produktsäkerhetsdirektivet föreskrivs en skyldighet för medlemsstaterna och kommissionen att tillhandahålla allmänheten information om risker för konsumenternas hälsa och säkerhet som utgörs av produkter. |
| --- | --- |

(17)

I artikel 16 i produktsäkerhetsdirektivet föreskrivs en skyldighet för medlemsstaterna och kommissionen att tillhandahålla allmänheten information om risker för konsumenternas hälsa och säkerhet som utgörs av produkter.

| (18) | För att säkerställa ett sammanhållet informationssystem avseende produkter som utgör en risk för konsumenternas hälsa och säkerhet, eller vad gäller produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, även avseende andra relevanta allmänna intressen, vore det önskvärt att tillgänglig information om farliga produkter som omfattas av artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 också skulle finnas tillgänglig i Rapexsystemet. |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa ett sammanhållet informationssystem avseende produkter som utgör en risk för konsumenternas hälsa och säkerhet, eller vad gäller produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, även avseende andra relevanta allmänna intressen, vore det önskvärt att tillgänglig information om farliga produkter som omfattas av artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 också skulle finnas tillgänglig i Rapexsystemet.

| (19) | För att Rapexsystemet ska fungera väl bör riktlinjer utarbetas om de olika aspekterna av underrättelseförfarandena, där framför allt innehållet i underrättelserna bör fastställas. Riktlinjerna bör innefatta de uppgifter som underrättelsen ska innehålla, kriterier för underrättelser om risker vars verkningar inte går utöver eller inte kan gå utöver en medlemsstats gränser samt kriterier för klassificering av underrättelser efter hur brådskande ärendet är. I riktlinjerna bör även anges hur den praktiska handläggningen ska gå till, inklusive tidsfrister för de olika stegen i underrättelse- och uppföljningsförfarandena samt sekretessregler. |
| --- | --- |

(19)

För att Rapexsystemet ska fungera väl bör riktlinjer utarbetas om de olika aspekterna av underrättelseförfarandena, där framför allt innehållet i underrättelserna bör fastställas. Riktlinjerna bör innefatta de uppgifter som underrättelsen ska innehålla, kriterier för underrättelser om risker vars verkningar inte går utöver eller inte kan gå utöver en medlemsstats gränser samt kriterier för klassificering av underrättelser efter hur brådskande ärendet är. I riktlinjerna bör även anges hur den praktiska handläggningen ska gå till, inklusive tidsfrister för de olika stegen i underrättelse- och uppföljningsförfarandena samt sekretessregler.

| (20) | För att se till att underrättelseförfarandena tillämpas korrekt bör riktlinjerna även ange riskbedömningsmetoder med kriterier för att fastställa risker, även med beaktande av riskhantering. |
| --- | --- |

(20)

För att se till att underrättelseförfarandena tillämpas korrekt bör riktlinjerna även ange riskbedömningsmetoder med kriterier för att fastställa risker, även med beaktande av riskhantering.

| (21) | Mot bakgrund av punkt 2 i bilaga II till direktiv 2001/95/EG inbegriper de nya riktlinjerna en uppsättning riktlinjer för riskbedömning av konsumentvaror, och hänvisar även till produkter för yrkesmässigt bruk, som anger kriterierna för fastställande av allvarliga risker. |
| --- | --- |

(21)

Mot bakgrund av punkt 2 i bilaga II till direktiv 2001/95/EG inbegriper de nya riktlinjerna en uppsättning riktlinjer för riskbedömning av konsumentvaror, och hänvisar även till produkter för yrkesmässigt bruk, som anger kriterierna för fastställande av allvarliga risker.

| (22) | Riktlinjerna bör riktas till alla myndigheter i medlemsstaterna som deltar i Rapexnätverket enligt direktiv 2001/95/EG och förordning (EG) nr 765/2008, däribland myndigheter med ansvar för kontroller av produkternas överensstämmelse med säkerhetskrav och myndigheter med ansvar för kontroller vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

(22)

Riktlinjerna bör riktas till alla myndigheter i medlemsstaterna som deltar i Rapexnätverket enligt direktiv 2001/95/EG och förordning (EG) nr 765/2008, däribland myndigheter med ansvar för kontroller av produkternas överensstämmelse med säkerhetskrav och myndigheter med ansvar för kontroller vid de yttre gränserna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinjerna för förvaltningen av Europeiska unionens system för snabbt informationsutbyte (Rapex) enligt artikel 12 i direktiv 2001/95/EG och dess underrättelsesystem anges i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Beslut 2010/15/EU ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 november 2018.

På kommissionens vägnar

Věra JOUROVÁ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  
  EUT L 218, 13.8.2008, s. 30.

2

(3)  Kommissionens beslut 2010/15/EU av den 16 december 2009 om riktlinjer för hanteringen av gemenskapens system för snabbt informationsutbyte (Rapex) enligt artikel 12 i direktiv 2001/95/EG (direktivet om allmän produktsäkerhet) och av underrättelseförfarandet enligt artikel 11 i samma direktiv (EUT L 22, 26.1.2010, s. 1).

3

---

BILAGA

RIKTLINJER FÖR FÖRVALTNINGEN AV EUROPEISKA UNIONENS SYSTEM FÖR SNABBT INFORMATIONSUTBYTE (RAPEX) UPPRÄTTADE ENLIGT ARTIKEL 12 I DIREKTIV 2001/95/EG (DIREKTIVET OM ALLMÄN PRODUKTSÄKERHET) OCH DESS UNDERRÄTTELSESYSTEM

DEL 1

RIKTLINJERNAS OMFATTNING OCH ADRESSATER

1.   
  Omfattning, syften och uppdatering

1.1   Tillämpningsområde

Riktlinjerna för förvaltningen av Europeiska unionens system för snabbt informationsutbyte (Rapex) enligt artikel 12 i direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet (nedan kallade riktlinjerna) antas av kommissionen (1) enligt artikel 11.1 och bilaga II punkt 8 i direktiv 2001/95/EG (nedan kallat produktsäkerhetsdirektivet). Kommissionen biträds av en rådgivande kommitté bestående av företrädare för EU:s medlemsstater och inrättad enligt artikel 15.3 i produktsäkerhetsdirektivet.

I punkt 8 i bilaga II till produktsäkerhetsdirektivet anges att ”Kommissionen skall i enlighet med artikel 15.3 utarbeta och regelbundet uppdatera riktlinjer för hur kommissionen och medlemsstaterna skall förvalta Rapex.”

I artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet föreskrivs att medlemsstaterna bör informera kommissionen om åtgärder som vidtas för att begränsa utsläppande på marknaden av produkter – eller för att kräva att de dras tillbaka eller återkallas – i den mån sådana uppgifter inte krävs för den typ av underrättelser som föreskrivs enligt artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet, eller kvalificerar sig för någon annan underrättelse enligt någon specifik gemenskapslagstiftning.

I artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 föreskrivs att när en medlemsstat vidtar eller avser att vidta åtgärder som hindrar, begränsar eller ställer särskilda villkor för saluföring och användning av produkter som medför en allvarlig risk för slutanvändarnas hälsa, säkerhet och andra relevanta samhällsintressen, måste den omedelbart underrätta kommissionen om en sådan åtgärd med hjälp av Rapex.

I artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 föreskrivs att medlemsstaterna måste tillhandahålla kommissionen den information som står till deras förfogande, som inte redan tillhandahålls enligt artikel 22, om produkter som medför en (icke allvarlig) risk.

I artikel 16 i produktsäkerhetsdirektivet föreskrivs en skyldighet för medlemsstaterna och kommissionen att tillhandahålla allmänheten information om risker för konsumenternas hälsa och säkerhet som utgörs av produkter. Det är därför lämpligt att all information om åtgärder som vidtas mot produkter som medför en risk, i den mån produktsäkerheten står på spel, ingår i det system som är avsett för detta ändamål. Medlemsstaterna uppmanas därför att tillhandahålla Rapex de åtgärder som antagits mot produkter som medför en risk och omfattas av tillämpningsområdet för produktsäkerhetsdirektivet eller förordning (EG) nr 765/2008. Informationen kan tillhandahållas direkt i Rapex. Om informationen måste anmälas i ett annat informationssystem enligt förordning (EG) nr 765/2008 (2) kan medlemsstaten generera en Rapexunderrättelse genom informationssystemet (se del II, kapitlen 1. 2 h och 2.2 i dessa riktlinjer).

Produktsäkerhetsdirektivet gäller endast konsumentprodukter som medför en risk för konsumenternas hälsa och säkerhet, medan förordning (EG) nr 765/2008 gäller för konsumentprodukter, men även produkter för yrkesmässigt bruk som omfattas av EU:s harmoniseringslagstiftning (t.ex. vissa medicintekniska produkter och marin utrustning). Den täcker också en bredare riskförekomst, förutom de med anknytning till konsumenternas hälsa och säkerhet, t.ex. säkerhets- och miljörisker. Därför kan en risk inte bara beröra konsumenter utan även, där förordning (EG) nr 765/2008 gäller, andra s.k. slutanvändare.

Riktlinjerna för riskbedömning i tillägg 6 i del III är en integrerad del av Rapexriktlinjerna. De är de instrument som gör det möjligt att bestämma risknivån för en produkt och hjälper därmed till med att fastställa vilka åtgärder som ska vidtas.

Riktlinjerna för riskbedömning hänvisar till risknivån samt till eventuella skador som orsakas av en enda produkt. Riskbedömningen för en enda produkt måste åtföljas av en sund riskhantering. Risknivån för en defekt hushållsapparat som medför en risk för brand kan t.ex. bara vara ”låg”, vilket innebär att sannolikheten för att en enda apparat orsakar en dödlig brand under apparatens livslängd är lägre än en miljon. Om miljontals defekta apparater har släppts ut på marknaden är det dock nästan oundvikligt att dödliga bränder kommer att inträffa om lämpliga åtgärder inte vidtas.

Medlemsstaterna (3), ansökarländer, medlemsländer i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) samt andra länder utanför EU och internationella organisationer som beviljas åtkomst till Rapex (enligt villkoren i artikel 12.4 i produktsäkerhetsdirektivet) medverkar i systemet enligt bestämmelserna i produktsäkerhetsdirektivet och dessa riktlinjer (4).

1.2   Syften

Riktlinjerna har följande syften:

| a) | Effektivisera processerna för underrättelseförfarandena. |
| --- | --- |

a)

Effektivisera processerna för underrättelseförfarandena.

| b) | Ange underrättelsekriterierna enligt förfarandena. |
| --- | --- |

b)

Ange underrättelsekriterierna enligt förfarandena.

| c) | Fastställa innehållet i underrättelser och uppföljningsunderrättelser som sänds enligt förfarandet, särskilt vilka uppgifter som krävs och vilka formulär som ska användas. |
| --- | --- |

c)

Fastställa innehållet i underrättelser och uppföljningsunderrättelser som sänds enligt förfarandet, särskilt vilka uppgifter som krävs och vilka formulär som ska användas.

| d) | Fastställa de uppföljningsåtgärder som medlemsstaterna ska vidta efter att ha mottagit en underrättelse och vilken typ av information som ska lämnas. |
| --- | --- |

d)

Fastställa de uppföljningsåtgärder som medlemsstaterna ska vidta efter att ha mottagit en underrättelse och vilken typ av information som ska lämnas.

| e) | Beskriva kommissionens hantering av underrättelserna och uppföljningsunderrättelserna. |
| --- | --- |

e)

Beskriva kommissionens hantering av underrättelserna och uppföljningsunderrättelserna.

| f) | Ange tidsfrister för olika typer av åtgärder enligt underrättelseförfarandena. |
| --- | --- |

f)

Ange tidsfrister för olika typer av åtgärder enligt underrättelseförfarandena.

| g) | Ange de praktiska och tekniska rutiner som krävs vid kommissionen och i medlemsstaterna för att underrättelseförfarandena ska kunna tillämpas effektivt och ändamålsenligt. |
| --- | --- |

g)

Ange de praktiska och tekniska rutiner som krävs vid kommissionen och i medlemsstaterna för att underrättelseförfarandena ska kunna tillämpas effektivt och ändamålsenligt.

| h) | Fastställa metod för riskbedömning, särskilt kriterier för att identifiera allvarliga risker. |
| --- | --- |

h)

Fastställa metod för riskbedömning, särskilt kriterier för att identifiera allvarliga risker.

1.3   Uppdatering

Kommissionen kommer regelbundet att uppdatera riktlinjerna i enlighet med det rådgivande förfarandet på grundval av erfarenheter och förändringar på produktsäkerhetsområdet.

2.   
  Adressater

Riktlinjerna vänder sig till alla myndigheter i medlemsstaterna som arbetar med produktsäkerhet och som medverkar i Rapexnätverket, inklusive för marknadskontrollmyndigheter med ansvar för att övervaka efterlevnaden av säkerhetskrav för produkter och myndigheter med ansvar för kontrollerna vid de yttre gränserna.

3.   
  Produkter

3.1   Produkter som omfattas av dessa riktlinjer

Dessa riktlinjer omfattar två uppsättningar produkter: Produkterna som omfattas av produktsäkerhetsdirektivet och produkterna som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008.

3.1.1   Produkter som omfattas av produktsäkerhetsdirektivet

Enligt artikel 2 a i produktsäkerhetsdirektivet omfattas följande konsumentvaror av dessa riktlinjer:

| a) | produkter avsedda för konsumenter: produkter som utformas, tillverkas och ställs till förfogande för konsumenter. |
| --- | --- |

a)

produkter avsedda för konsumenter: produkter som utformas, tillverkas och ställs till förfogande för konsumenter.

| b) | övergångsprodukter (5) — produkter som utformas och tillverkas för yrkesmässigt bruk, men som under rimligen förutsebara förhållanden kan komma att användas av konsumenter. Det gäller sådana produkter som har tillverkats för yrkesmässigt bruk, men som görs tillgängliga för konsumenterna, som kan köpa och hantera dem utan någon särskild kunskap eller utbildning. Det kan t.ex. gälla en borrmaskin, vinkelslipmaskin eller sågbänk som har utformats och tillverkats för yrkesmässigt bruk, men som också saluförs på konsumentmarknaden (dvs. konsumenterna kan utan problem köpa produkterna i affärer och hantera dem själva utan någon särskild utbildning). |
| --- | --- |

b)

övergångsprodukter (5) — produkter som utformas och tillverkas för yrkesmässigt bruk, men som under rimligen förutsebara förhållanden kan komma att användas av konsumenter. Det gäller sådana produkter som har tillverkats för yrkesmässigt bruk, men som görs tillgängliga för konsumenterna, som kan köpa och hantera dem utan någon särskild kunskap eller utbildning. Det kan t.ex. gälla en borrmaskin, vinkelslipmaskin eller sågbänk som har utformats och tillverkats för yrkesmässigt bruk, men som också saluförs på konsumentmarknaden (dvs. konsumenterna kan utan problem köpa produkterna i affärer och hantera dem själva utan någon särskild utbildning).

Både produkter avsedda för konsumenter och övergångsprodukter kan ges kostnadsfritt till konsumenter, köpas av konsumenter eller levereras till konsumenter i samband med en tjänst. Alla dessa tre situationer omfattas av Rapex.

Enligt artikel 2 a i produktsäkerhetsdirektivet ska produkter som tillhandahålls konsumenterna i samband med en tjänst anses inbegripa

| a) | produkter som levereras till konsumenter och hämtas från och används utanför en tjänsteleverantörs lokaler, t.ex. bilar och gräsklippare som hyrs ut eller leasas hos uthyrningsfirmor, och tatueringsfärger och implantat (som inte klassificeras som medicintekniska produkter) som en tjänsteleverantör placerar under huden på en konsument, |
| --- | --- |

a)

produkter som levereras till konsumenter och hämtas från och används utanför en tjänsteleverantörs lokaler, t.ex. bilar och gräsklippare som hyrs ut eller leasas hos uthyrningsfirmor, och tatueringsfärger och implantat (som inte klassificeras som medicintekniska produkter) som en tjänsteleverantör placerar under huden på en konsument,

| b) | produkter som används i en tjänsteleverantörs lokaler, under förutsättning att konsumenterna själva aktivt hanterar produkterna (t.ex. startar en maskin eller har möjlighet att stoppa maskinen och påverka dess funktionssätt genom att flytta den eller ändra dess intensitet under användning). Ett exempel på sådana produkter är solsängar som används i solarium och på gym. Konsumenten måste använda produkten aktivt och måste i stor utsträckning kunna styra användningen. Endast passiv användning, t.ex. användning av schampo på en person som får sitt hår tvättat hos frisören eller passagerare som åker buss, betraktas inte som användning av konsumenter. |
| --- | --- |

b)

produkter som används i en tjänsteleverantörs lokaler, under förutsättning att konsumenterna själva aktivt hanterar produkterna (t.ex. startar en maskin eller har möjlighet att stoppa maskinen och påverka dess funktionssätt genom att flytta den eller ändra dess intensitet under användning). Ett exempel på sådana produkter är solsängar som används i solarium och på gym. Konsumenten måste använda produkten aktivt och måste i stor utsträckning kunna styra användningen. Endast passiv användning, t.ex. användning av schampo på en person som får sitt hår tvättat hos frisören eller passagerare som åker buss, betraktas inte som användning av konsumenter.

3.1.2   Produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008

Enligt förordning (EG) nr 765/2008 ska produkter som omfattas av Rapex anses vara produkter i enlighet med tillämpningsområdet och definitionerna i artikel 15 i samma förordning, vare sig de är avsedda för konsumenter eller för yrkesmässiga användare.

3.2   Produkter som inte omfattas av dessa riktlinjer

Dessa riktlinjer omfattar inte

| a) | produkter som omfattas av särskilda och likvärdiga underrättelseförfaranden i enlighet med annan EU-lagstiftning, dvs.






  i) | livsmedel och foder och andra produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (6), |
| --- | --- | --- |

a)

produkter som omfattas av särskilda och likvärdiga underrättelseförfaranden i enlighet med annan EU-lagstiftning, dvs.

i)

livsmedel och foder och andra produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (6),

| ii) | läkemedel som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (7) och av Europaparlamentets och rådet direktiv 2001/82/EG (8), |
| --- | --- |

ii)

läkemedel som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (7) och av Europaparlamentets och rådet direktiv 2001/82/EG (8),

| iii) | medicintekniska produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (9). |
| --- | --- |

iii)

medicintekniska produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (9).

| iv) | aktiva medicintekniska produkter för implantation som omfattas av rådets direktiv 90/385/EEG (10), |
| --- | --- |

iv)

aktiva medicintekniska produkter för implantation som omfattas av rådets direktiv 90/385/EEG (10),

| b) | produkter som inte omfattas av definitionen av en produkt i artikel 2 a i produktsäkerhetsdirektivet, särskilt






  i) | begagnade produkter som tillhandahålls som antikviteter eller som produkter som måste repareras eller renoveras innan de används, förutsatt att leverantören tydligt informerar den person som produkten levereras till om detta (artikel 2 a i produktsäkerhetsdirektivet), |
| --- | --- | --- |

b)

produkter som inte omfattas av definitionen av en produkt i artikel 2 a i produktsäkerhetsdirektivet, särskilt

i)

begagnade produkter som tillhandahålls som antikviteter eller som produkter som måste repareras eller renoveras innan de används, förutsatt att leverantören tydligt informerar den person som produkten levereras till om detta (artikel 2 a i produktsäkerhetsdirektivet),

| ii) | utrustning som används eller hanteras av en tjänsteleverantör för att tillhandahålla en tjänst, t.ex. utrustning som en konsument färdas med och som hanteras av en tjänsteleverantör och inte av en konsument (skäl 9 i produktsäkerhetsdirektivet). |
| --- | --- |

ii)

utrustning som används eller hanteras av en tjänsteleverantör för att tillhandahålla en tjänst, t.ex. utrustning som en konsument färdas med och som hanteras av en tjänsteleverantör och inte av en konsument (skäl 9 i produktsäkerhetsdirektivet).

| c) | Produkter som inte omfattas av produktdefinitionen i artikel 15.4 i förordning (EG) nr 765/2008. |
| --- | --- |

c)

Produkter som inte omfattas av produktdefinitionen i artikel 15.4 i förordning (EG) nr 765/2008.

4.   
  Åtgärder

4.1   Typ av åtgärder

Förhindrande och begränsande åtgärder kan vidtas i fråga om produkter som medför en risk antingen på initiativ av den ekonomiska aktören som har släppt ut och/eller distribuerat produkten på marknaden (nedan kallade frivilliga åtgärder), eller efter beslut av en medlemsstats myndighet som har befogenhet att övervaka efterlevnaden av produktsäkerhetskraven (nedan kallade obligatoriska åtgärder).

Inom dessa riktlinjer definieras obligatoriska och frivilliga åtgärder på följande sätt:

a)   Obligatoriska åtgärder: Vidtagna åtgärder eller beslut om åtgärder som ska vidtas av medlemsstaternas myndigheter, ofta i form av förvaltningsbeslut, som ålägger den ekonomiska aktören att vidta förhindrande, korrigerande eller begränsande åtgärder i fråga om en specifik produkt som släppts ut på marknaden.

b)   Frivilliga åtgärder:

| i) | Förhindrande och begränsande åtgärder som en tillverkare eller distributör frivilligt vidtar, dvs. utan myndighetsingripande i en medlemsstat. |
| --- | --- |

i)

Förhindrande och begränsande åtgärder som en tillverkare eller distributör frivilligt vidtar, dvs. utan myndighetsingripande i en medlemsstat.

| ii) | Rekommendationer och överenskommelser med ekonomiska aktörer som ingås av medlemsstaternas myndigheter. I detta ingår icke skriftliga överenskommelser som leder till att ekonomiska aktörer vidtar förhindrande eller begränsande åtgärder i fråga om produkter som de har släppt ut på marknaden och som medför en allvarlig risk. |
| --- | --- |

ii)

Rekommendationer och överenskommelser med ekonomiska aktörer som ingås av medlemsstaternas myndigheter. I detta ingår icke skriftliga överenskommelser som leder till att ekonomiska aktörer vidtar förhindrande eller begränsande åtgärder i fråga om produkter som de har släppt ut på marknaden och som medför en allvarlig risk.

4.2   Kategorier av åtgärder

I artikel 8.1 b–f i produktsäkerhetsdirektivet tillhandahålls en förteckning över de olika kategorier av åtgärder som ska anmälas till Rapex när villkoren för en underrättelse är uppfyllda, inklusive följande åtgärder:

| a) | Förse en produkt med lämpliga varningar om de risker den kan medföra. |
| --- | --- |

a)

Förse en produkt med lämpliga varningar om de risker den kan medföra.

| b) | Ställa krav på en produkt innan den får saluföras. |
| --- | --- |

b)

Ställa krav på en produkt innan den får saluföras.

| c) | Varna konsumenter och slutanvändare om de risker en produkt kan medföra. |
| --- | --- |

c)

Varna konsumenter och slutanvändare om de risker en produkt kan medföra.

| d) | Tillfälligt förbjuda leverans, erbjudande om leverans och exponering av en produkt. |
| --- | --- |

d)

Tillfälligt förbjuda leverans, erbjudande om leverans och exponering av en produkt.

| e) | Förbjuda saluföring av en produkt och vidta eventuella kompletterande åtgärder, dvs. åtgärder som krävs för att säkerställa att förbudet efterlevs. |
| --- | --- |

e)

Förbjuda saluföring av en produkt och vidta eventuella kompletterande åtgärder, dvs. åtgärder som krävs för att säkerställa att förbudet efterlevs.

| f) | Dra tillbaka en produkt från marknaden. |
| --- | --- |

f)

Dra tillbaka en produkt från marknaden.

| g) | Återkalla en produkt från konsumenter. |
| --- | --- |

g)

Återkalla en produkt från konsumenter.

| h) | Förstöra en tillbakadragen eller återkallad produkt. |
| --- | --- |

h)

Förstöra en tillbakadragen eller återkallad produkt.

Inom Rapex avses med tillbakadragande enbart åtgärder i syfte att förhindra distribution, exponering och utbjudande av en produkt som medför en risk för konsumenter eller slutanvändare. Med återkallelse avses enbart åtgärder i syfte att se till att en sådan produkt som en tillverkare eller leverantör har ställt till konsumenternas förfogande återlämnas.

4.3   Åtgärdernas krav

Enligt artikel 12.1 i produktsäkerhetsdirektivet och artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 ska både obligatoriska och frivilliga åtgärder anmälas via Rapex.

Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska omedelbart underrättas om förhindrande och begränsande åtgärder som en tillverkare eller distributör frivilligt vidtar, dvs. utan myndighetsingripande i en medlemsstat, avseende en produkt som medför en allvarlig risk och de förhindrande eller begränsande åtgärder som en ekonomisk aktör har vidtagit i fråga om dessa produkter, enligt artikel 5.3 i produktsäkerhetsdirektivet och artikel 22.2 och 22.3 i förordning (EG) nr 765/2008.

Alla kategorier av åtgärder som vidtas för att förhindra och begränsa saluföring och användning av konsumentvaror som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, i fråga om produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, som medför en allvarlig risk för slutanvändarnas hälsa, säkerhet eller andra samhällsintressen omfattas av underrättelseskyldighet till Rapex.

4.4   Undantag för obligatoriska åtgärder som är generellt tillämpliga

Kommissionen ska inte via Rapexapplikationen underrättas om generellt tillämpliga lagar och föreskrifter som antas på nationell nivå för att förhindra eller begränsa saluföring och användning av allmänt beskrivna kategorier av konsumentvaror på grund av den allvarliga risk de medför för konsumenternas hälsa och säkerhet. Alla sådana nationella åtgärder som enbart gäller allmänt definierade produktkategorier, t.ex. alla produkter i allmänhet eller alla produkter för samma ändamål— dvs. inte produkter eller produktkategorier som specifikt identifieras genom varumärke, särskilt utseende, tillverkare, näringsidkare, modellens namn eller nummer, etc.— ska anmälas till kommissionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (11).

5.   
  Risknivåer

5.1   Allvarlig risk

Innan en myndighet i en medlemsstat beslutar att lämna in en Rapexunderrättelse ska den alltid göra en lämplig riskbedömning (se tillägg 6 i del III i dessa riktlinjer eller EU:s allmänna kompletterande riskbedömningsmetod för produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008 (12)) för att bedöma om en produkt som ska anmälas medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, i fråga om produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, en allvarlig risk för slutanvändarnas hälsa, säkerhet eller andra samhällsintressen (t.ex. miljöskydd), och sålunda om ett av kriterierna för en Rapexunderrättelse är uppfyllt.

5.2   Icke allvarlig risk

Underrättelser som sänds i enlighet med artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet eller artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 anses generellt som underrättelser för produkter som medför en icke allvarlig risk. Underrättelser om sådana produkter, i motsats till underrättelser för produkter som medför en allvarlig risk, innebär inte nödvändigtvis någon skyldighet för uppföljningsverksamhet från andra medlemsstater såvida inte produktens eller riskens art kräver det (se kapitel 3.4.6.1 i del II).

5.3   Riskbedömningsmetod

I tillägg 6 i del III i dessa riktlinjer anges den metod för riskbedömning som medlemsstaternas myndigheter kan tillämpa för att bedöma hur stora risker konsumentvaror medför för konsumenternas hälsa och säkerhet och för att avgöra om en Rapexunderrättelse är nödvändig. På samma sätt kan man behöva konsultera EU:s kompletterande allmänna riskbedömningsmetod som avses i kapitel 5.1 om den berörda produkten omfattas av förordning (EG) nr 765/2008.

Ett specifikt verktyg (eller riktlinjerna för riskbedömning (13)) finns på Rapexwebbplatsen och i Rapexapplikationen för att utföra riskbedömningar som tar hänsyn till principerna i tillägg 6.

5.4   Myndighet med ansvar för riskbedömningen

Riskbedömningen ska alltid göras eller kontrolleras av den myndighet i en medlemsstat som utförde undersökningen och vidtog lämpliga åtgärder, eller som övervakade den frivilliga åtgärd som en ekonomisk aktör vidtog i fråga om en produkt som medför en risk.

Kontaktpunkten för Rapex ska lösa oklara frågor (se kapitel 5.1 del II) tillsammans med den ansvariga myndigheten innan underrättelsen vidarebefordras genom Rapexapplikationen.

6.   
  Gränsöverskridande verkningar

6.1   Internationell händelse

Enligt artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet och artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008, ska en medlemsstat lämna in en Rapexunderrättelse bara när den anser att verkningarna av de risker som en produkt medför går utöver eller kan gå utöver det egna territoriets gränser (nedan kallade gränsöverskridande verkningar eller internationell händelse).

Med hänsyn till den fria rörligheten för varor på den inre marknaden och till det faktum att produkter importeras till EU via olika distributionskanaler och att konsumenter köper produkter under utlandsvistelser och via Internet uppmanas de nationella myndigheterna att tolka kriteriet gränsöverskridande verkningar i relativt vid bemärkelse. En underrättelse enligt artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet eller artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 lämnas därför in när

| a) | det kan inte uteslutas att en produkt som medför en risk har sålts i mer än en EU-medlemsstat, eller |
| --- | --- |

a)

det kan inte uteslutas att en produkt som medför en risk har sålts i mer än en EU-medlemsstat, eller

| b) | när det inte kan uteslutas att en produkt som medför en risk har sålts via internet, eller |
| --- | --- |

b)

när det inte kan uteslutas att en produkt som medför en risk har sålts via internet, eller

| c) | när produkten kommer från ett land utanför EU och sannolikt har importerats till EU via flera olika distributionskanaler. |
| --- | --- |

c)

när produkten kommer från ett land utanför EU och sannolikt har importerats till EU via flera olika distributionskanaler.

6.2   Lokal händelse

Åtgärder som vidtas i fråga om en produkt som medför en allvarlig risk som bara kan ge lokala verkningar (nedan kallad lokal händelse) ska inte anmälas enligt artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet. Detta gäller i situationer då en myndighet i en medlemsstat har konkreta och starka skäl att utesluta möjligheten att en produkt på något sätt har gjorts eller kommer att göras tillgänglig i övriga medlemsstater, t.ex. åtgärder avseende en lokal produkt som tillverkas och distribueras enbart i en medlemsstat. I sin utvärdering måste myndigheterna i medlemsstaten noga överväga möjligheten att en produkt kan säljas på internet eller genom nya distributionskanaler.

En underrättelse i fråga om en produkt som medför en allvarlig risk om en lokal händelse ska lämnas till kommissionen endast om den innehåller uppgifter om produktsäkerhet som sannolikt är av intresse för medlemsstaterna, särskilt uppgifter om åtgärder som vidtagits mot en ny typ av risk som ännu inte har anmälts, en ny typ av risk på grund av en kombination av produkter eller en ny typ eller kategori av produkter.

En sådan underrättelse ska lämnas in enligt artikel 11 med hänvisning till artikel 11.1 andra stycket i produktsäkerhetsdirektivet.

DEL II

EUROPEISKA UNIONENS SYSTEM FÖR SNABBT INFORMATIONSUTBYTE (RAPEX) ENLIGT ARTIKEL 12 I DIREKTIVET OM ALLMÄN PRODUKTSÄKERHET

1.   
  Inledning

1.1   Syften med Rapex

Genom artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet upprättades Europeiska unionens system för snabbt informationsutbyte (Rapex).

Rapex fyller en viktig funktion på produktsäkerhetsområdet. Systemet kompletterar andra åtgärder som vidtas både på nationell och på EU-nivå för att säkerställa en hög produktsäkerhetsnivå i EU.

Rapexuppgifterna bidrar till att

| a) | förhindra och begränsa tillhandahållandet av farliga produkter, |
| --- | --- |

a)

förhindra och begränsa tillhandahållandet av farliga produkter,

| b) | övervaka effektiviteten och samstämmigheten i den marknadskontroll och tillsynsverksamhet som bedrivs av medlemsstaternas myndigheter, |
| --- | --- |

b)

övervaka effektiviteten och samstämmigheten i den marknadskontroll och tillsynsverksamhet som bedrivs av medlemsstaternas myndigheter,

| c) | kartlägga behov och tillhandahålla en grund för EU-åtgärder, och |
| --- | --- |

c)

kartlägga behov och tillhandahålla en grund för EU-åtgärder, och

| d) | säkerställa en enhetlig tillsyn av EU-kraven när det gäller produktsäkerhet och bidrar därför till en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

d)

säkerställa en enhetlig tillsyn av EU-kraven när det gäller produktsäkerhet och bidrar därför till en väl fungerande inre marknad.

1.2   Komponenter i Rapex

Rapex består av flera komponenter som kompletterar varandra och som är av avgörande betydelse för en effektiv och ändamålsenlig drift. De viktigaste är följande:

| a) | Lagar och föreskrifter som reglerar hur systemet ska fungera (dvs. produktsäkerhetsdirektivet och riktlinjerna). |
| --- | --- |

a)

Lagar och föreskrifter som reglerar hur systemet ska fungera (dvs. produktsäkerhetsdirektivet och riktlinjerna).

| b) | Nätapplikationen (Rapexapplikationen), som gör det möjligt för medlemsstaterna och kommissionen att snabbt utbyta information via en webbaserad plattform. |
| --- | --- |

b)

Nätapplikationen (Rapexapplikationen), som gör det möjligt för medlemsstaterna och kommissionen att snabbt utbyta information via en webbaserad plattform.

| c) | Nätverket för Rapexkontaktpunkter, som består av en kontaktpunkt i varje medlemsstat som ansvarar för hanteringen av Rapex (se kapitel 5.1 i del II). |
| --- | --- |

c)

Nätverket för Rapexkontaktpunkter, som består av en kontaktpunkt i varje medlemsstat som ansvarar för hanteringen av Rapex (se kapitel 5.1 i del II).

| d) | De nationella Rapexnätverken i alla medlemsstater, där kontaktpunkten (Se kapitel 5.1 i del II) och alla myndigheter med ansvar för att garantera produktsäkerhet ingår. |
| --- | --- |

d)

De nationella Rapexnätverken i alla medlemsstater, där kontaktpunkten (Se kapitel 5.1 i del II) och alla myndigheter med ansvar för att garantera produktsäkerhet ingår.

| e) | Rapexgruppen vid den kommissionsavdelning som ansvarar för produktsäkerhetsdirektivet, som granskar och validerar dokument som lämnas in via Rapexapplikationen och som sköter och ser till att Rapex fungerar korrekt. |
| --- | --- |

e)

Rapexgruppen vid den kommissionsavdelning som ansvarar för produktsäkerhetsdirektivet, som granskar och validerar dokument som lämnas in via Rapexapplikationen och som sköter och ser till att Rapex fungerar korrekt.

| f) | Rapexwebbplatsen (14), som tillhandahåller sammanfattningar av Rapexunderrättelser samt veckovisa uppdateringar. |
| --- | --- |

f)

Rapexwebbplatsen (14), som tillhandahåller sammanfattningar av Rapexunderrättelser samt veckovisa uppdateringar.

| g) | Rapexpublikationer, t.ex. statistik, årliga rapporter och annat informationsmaterial. och |
| --- | --- |

g)

Rapexpublikationer, t.ex. statistik, årliga rapporter och annat informationsmaterial. och

| h) | Gränssnittet mellan Rapex och ICSMS, som består av en länk mellan båda systemen som underlättar kodningen av Rapexunderrättelser baserat på utredningsdata som redan finns i ICSMS. Genom att fylla i lämpliga fält i ICSMS, kan en Rapexunderrättelse lämnas in automatiskt. |
| --- | --- |

h)

Gränssnittet mellan Rapex och ICSMS, som består av en länk mellan båda systemen som underlättar kodningen av Rapexunderrättelser baserat på utredningsdata som redan finns i ICSMS. Genom att fylla i lämpliga fält i ICSMS, kan en Rapexunderrättelse lämnas in automatiskt.

2.   
  Underrättelsekriterier

Rapex gäller åtgärder som förhindrar, begränsar eller ställer särskilda villkor för saluföring och användning av produkter som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, i fråga om produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, åtgärder som förhindrar, begränsar eller inför särskilda villkor för saluföring och användning av produkter som medför en allvarlig risk för slutanvändarnas hälsa, säkerhet eller andra relevanta samhällsintressen (t.ex. miljöskydd).

2.1   Obligatoriskt deltagande i Rapex: Artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet och artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008

Enligt produktsäkerhetsdirektivet och förordning (EG) nr 765/2008 är medlemsstaternas deltagande i Rapex obligatoriskt. Enligt artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet och artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 har medlemsstaterna en rättslig skyldighet att underrätta kommissionen om både obligatoriska och frivilliga åtgärder när följande fyra underrättelsekriterier är uppfyllda:

| a) | Produkten omfattas av tillämpningsområdet för produktsäkerhetsdirektivet eller tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 765/2008. |
| --- | --- |

a)

Produkten omfattas av tillämpningsområdet för produktsäkerhetsdirektivet eller tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 765/2008.

| b) | Produkten omfattas av åtgärder som förhindrar, begränsar eller ställer särskilda krav på eventuell saluföring eller användning (förhindrande och begränsande åtgärder). |
| --- | --- |

b)

Produkten omfattas av åtgärder som förhindrar, begränsar eller ställer särskilda krav på eventuell saluföring eller användning (förhindrande och begränsande åtgärder).

| c) | Produkten medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, i fråga om produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, även för andra relevanta samhällsintressen hos slutanvändarna. |
| --- | --- |

c)

Produkten medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, i fråga om produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, även för andra relevanta samhällsintressen hos slutanvändarna.

| d) | Det inte kan uteslutas att effekten av den allvarliga risken för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, i fråga om produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, även för andra relevanta samhällsintressen hos slutanvändarna, går utöver den anmälande medlemsstatens gränser. |
| --- | --- |

d)

Det inte kan uteslutas att effekten av den allvarliga risken för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, i fråga om produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, även för andra relevanta samhällsintressen hos slutanvändarna, går utöver den anmälande medlemsstatens gränser.

2.2   Icke-obligatoriskt deltagande i Rapex: Artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet och artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008

Enligt artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet bör medlemsstaterna underrätta kommissionen om åtgärder som vidtas för att begränsa utsläppandet på marknaden av produkter, eller kräva att de dras tillbaka eller återkallas, om sådan information inte omfattas av en underrättelse enligt artikel 12 eller någon annan underrättelse som anges i någon specifik gemenskapslagstiftning.

Av förenklings- och effektiviseringsskäl kan medlemsstaterna också använda Rapexapplikationen för att anmäla åtgärder som vidtas mot produkter som inte skulle kräva att man lämnar in en underrättelse enligt artikel 12.

Om följande fyra underrättelsekriterier uppfylls är medlemsstaterna skyldiga att underrätta kommissionen i enlighet med artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet:

| a) | Den berörda produkten är en konsumentvara. |
| --- | --- |

a)

Den berörda produkten är en konsumentvara.

| b) | Den omfattas av begränsande åtgärder som vidtagits av nationella myndigheter (obligatoriska åtgärder). |
| --- | --- |

b)

Den omfattas av begränsande åtgärder som vidtagits av nationella myndigheter (obligatoriska åtgärder).

| c) | Den utgör en icke allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet och vars effekter kan eller går utöver en medlemsstats gränser eller medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet och vars effekt inte går eller inte kan gå utöver gränserna för dess territorium, men de vidtagna åtgärderna innehåller uppgifter om produktsäkerhet som sannolikt är av intresse för andra medlemsstater (15). |
| --- | --- |

c)

Den utgör en icke allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet och vars effekter kan eller går utöver en medlemsstats gränser eller medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet och vars effekt inte går eller inte kan gå utöver gränserna för dess territorium, men de vidtagna åtgärderna innehåller uppgifter om produktsäkerhet som sannolikt är av intresse för andra medlemsstater (15).

| d) | De vidtagna åtgärderna behöver inte anmälas enligt något annat underrättelseförfarande som fastställs i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

d)

De vidtagna åtgärderna behöver inte anmälas enligt något annat underrättelseförfarande som fastställs i EU-lagstiftningen.

Trots att artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet inte innehåller någon uttrycklig skyldighet att anmäla frivilliga åtgärder som har antagits mot produkter som medför en icke allvarlig risk, föreskrivs i artikel 16 i produktsäkerhetsdirektivet att medlemsstaterna och kommissionen ska ställa information om risker för konsumenternas hälsa och säkerhet till förfogande för allmänheten. Därför rekommenderas medlemsstaterna, med hänsyn till samstämmigheten i underrättelsesystemet och för att effektivt genomföra de skyldigheter som både medlemsstaterna och kommissionen har enligt artikel 16 i produktsäkerhetsdirektivet, att i Rapex även underrätta frivilliga åtgärder som vidtagits av producenter och distributörer mot produkter som medför en icke allvarlig risk.

Enligt artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 tillhandahåller medlemsstaterna kommissionen information som står till deras förfogande, och som inte redan tillhandahålls enligt artikel 22, om produkter som medför en (icke allvarlig) risk. I motsats till artikel 22 i denna förordning åläggs inte medlemsstaterna enligt artikel 23 att lämna in en underrättelse till Rapex med denna information. Enligt artikel 16 i produktsäkerhetsdirektivet är emellertid kommissionen och medlemsstaterna skyldiga att offentliggöra den information de kan ha om risker för konsumenternas hälsa och säkerhet. Med hänsyn till samstämmigheten och för att effektivt genomföra de skyldigheter som anges i artikel 16 i produktsäkerhetsdirektivet, kan den mest pragmatiska lösningen vara att Rapex innehåller alla åtgärder som vidtas mot produkter som medför allvarliga och icke allvarliga risker för konsumenternas hälsa och säkerhet både för produkter som omfattas av produktsäkerhetsdirektivet och produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, och i det senare fallet även för andra relevanta samhällsintressen hos slutanvändarna. När åtgärder antas och tillhandahålls genom ICSMS i enlighet med artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 uppmanas medlemsstaterna därför att anmäla dessa uppgifter i Rapex. Detta kan göras antingen genom att lämna in en separat underrättelse i Rapex eller via ICSMS.

En länk mellan båda systemen underlättar kodningen av underrättelser baserade på utredningsdata som redan finns i ICSMS (se kapitel 1.2 h i del II).

Typ av risk

Produkt som omfattas av produktsäker-hets-direktivet

Produkt som omfattas av förordning (EG) 765/2008

Åtgärd vidtagen

Gräns-överskridande verkningar

Otillräcklig identifirings-information

Uppgifter som rör ny risk

TYP AV UNDERRÄTTELSE

Allvarlig risk

Art. 12 i produktsäkerhetsdirektivet

Art. 11 i produktsäkerhetsdirektivet

Art. 22 i förordning (EG) nr 765/2008

Oklart

För kännedom

Oklart

Information till ICSMS

RAPEX-underrättelse uppmuntras

Icke allvarlig risk

Obligatoriska åtgärder

Art. 11 i produktsäkerhetsdirektivet

Frivilliga åtgäder

För kännedom

Art. 23 i förordning (EG) nr 765/2008

RAPEX-underrättelse uppmuntras

Pågående

För kännedom (om relevant)

Ett underrättelsesystem ingår i tillägg 3 i del III i dessa riktlinjer, vilket tillhandahåller ytterligare förtydliganden om de underrättelsekriterier som avses i kapitel 2 i del II i dessa riktlinjer.

3.   
  Underrättelser

3.1   Typer av underrättelser

3.1.1   Underrättelser

Medlemsstaternas myndigheter är skyldiga att lämna in en underrättelse till Rapexsystemet i följande fall:

| a) | När samtliga kriterier för en Rapexunderrättelse i enlighet med artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet (16) är uppfyllda ska en medlemsstat utarbeta och lämna in en sådan underrättelse till kommissionen och i Rapexapplikationen klassificera den som en ”underrättelse enligt artikel 12”. |
| --- | --- |

a)

När samtliga kriterier för en Rapexunderrättelse i enlighet med artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet (16) är uppfyllda ska en medlemsstat utarbeta och lämna in en sådan underrättelse till kommissionen och i Rapexapplikationen klassificera den som en ”underrättelse enligt artikel 12”.

| b) | När samtliga kriterier för en Rapexunderrättelse är uppfyllda och en produkt dessutom medför en livshotande risk eller när dödsolyckor har inträffat samt i andra fall då en Rapexunderrättelse kräver nödåtgärder av alla medlemsstater ska den underrättande medlemsstaten utarbeta och sända en sådan underrättelse till kommissionen och i Rapexapplikationen klassificera den som en underrättelse som kräver nödåtgärder. |
| --- | --- |

b)

När samtliga kriterier för en Rapexunderrättelse är uppfyllda och en produkt dessutom medför en livshotande risk eller när dödsolyckor har inträffat samt i andra fall då en Rapexunderrättelse kräver nödåtgärder av alla medlemsstater ska den underrättande medlemsstaten utarbeta och sända en sådan underrättelse till kommissionen och i Rapexapplikationen klassificera den som en underrättelse som kräver nödåtgärder.

| c) | När samtliga kriterier för en Rapexunderrättelse i enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 (17) är uppfyllda, ska en medlemsstat utarbeta och sända en sådan underrättelse till kommissionen och i Rapexapplikationen klassificera den som en underrättelse enligt artikel 22. |
| --- | --- |

c)

När samtliga kriterier för en Rapexunderrättelse i enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 (17) är uppfyllda, ska en medlemsstat utarbeta och sända en sådan underrättelse till kommissionen och i Rapexapplikationen klassificera den som en underrättelse enligt artikel 22.

Om alla underrättelsekriterier som anges i artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet (18) är uppfyllda, utarbetar och överlämnar en medlemsstat en underrättelse till kommissionen som, när den anmäls i Rapex, klassificeras som en underrättelse enligt artikel 11.

Dessutom uppmanas medlemsstaterna att lämna en underrättelse när kriterierna i artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 är uppfyllda. (19)

Som ett resultat av ovanstående resonemang i kapitel 2 i del II uppmanas medlemsstaterna att antingen direkt eller indirekt utarbeta och överlämna en underrättelse till kommissionen som klassificeras i Rapex som en underrättelse enligt artikel 23, när de kriterier som anges i samma artikel är uppfyllda.

Innan en underrättelse sänds till kommissionen kontrollerar Rapexkontaktpunkten (se kapitel 5.1 i del II) i den underrättande medlemsstaten att alla underrättelsekriterier är uppfyllda.

3.1.2   Underrättelser för kännedom

Om de kriterier som anges i dessa riktlinjer för de underrättelser som förtecknas i kapitel 2.1 och 2.2 i del II i dessa riktlinjer inte är uppfyllda, kan Rapexkontaktpunkten (se kapitel 5.1 i del II) välja att använda Rapexapplikationen för att sända den berörda informationen för kännedom. Sådana underrättelser ska klassificeras i Rapex som underrättelser för kännedom och får sändas i följande situationer:

| a) | När samtliga kriterier för en Rapexunderrättelse som anges i artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet eller i artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 är uppfyllda, men underrättelsen inte innehåller all information (främst produktidentifikation och distributionskanaler) som övriga medlemsstater behöver för att följa upp (20) underrättelsen. Ett exempel på när en underrättelse kan sändas via Rapexapplikationen som en ”underrättelse för kännedom” är när produktens namn, varumärke och bild saknas och den berörda produkten därför inte kan identifieras korrekt och inte särskiljas från andra produkter av samma kategori eller typ som finns på marknaden. En bedömning av huruvida en underrättelse innehåller tillräcklig information för att övriga medlemsstater ska kunna följa upp underrättelsen görs alltid i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

a)

När samtliga kriterier för en Rapexunderrättelse som anges i artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet eller i artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 är uppfyllda, men underrättelsen inte innehåller all information (främst produktidentifikation och distributionskanaler) som övriga medlemsstater behöver för att följa upp (20) underrättelsen. Ett exempel på när en underrättelse kan sändas via Rapexapplikationen som en ”underrättelse för kännedom” är när produktens namn, varumärke och bild saknas och den berörda produkten därför inte kan identifieras korrekt och inte särskiljas från andra produkter av samma kategori eller typ som finns på marknaden. En bedömning av huruvida en underrättelse innehåller tillräcklig information för att övriga medlemsstater ska kunna följa upp underrättelsen görs alltid i varje enskilt fall.

| b) | När en medlemsstat känner till att en konsumentvara som finns tillgänglig på EU:s marknad medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, i fråga om produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, känner till att en konsumentvara eller en produkt för yrkesmässigt bruk medför en allvarlig risk för slutanvändarnas hälsa och säkerhet eller andra relevanta samhällsintressen, men tillverkaren eller distributören ännu inte har vidtagit några förhindrande och begränsande åtgärder eller någon medlemsstats myndighet ännu inte har vidtagit eller beslutat att vidta sådana åtgärder. Om information om en sådan produkt sänds vidare genom Rapexapplikationen innan åtgärder har vidtagits ska den underrättande medlemsstaten, så snart som möjligt och inom de tidsfrister som anges i tillägg 4 till dessa riktlinjer, därefter underrätta kommissionen om det slutgiltiga beslut som fattats i fråga om den anmälda produkten (i huvudsak vilken typ av förhindrande eller begränsande åtgärder som vidtagits eller varför sådana åtgärder inte har vidtagits). Om den underrättande medlemsstaten vidtar åtgärder i ett senare skede, informerar den kommissionen om vem som ska uppdatera underrättelsen i enlighet med artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet eller artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008. |
| --- | --- |

b)

När en medlemsstat känner till att en konsumentvara som finns tillgänglig på EU:s marknad medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet eller, i fråga om produkter som omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, känner till att en konsumentvara eller en produkt för yrkesmässigt bruk medför en allvarlig risk för slutanvändarnas hälsa och säkerhet eller andra relevanta samhällsintressen, men tillverkaren eller distributören ännu inte har vidtagit några förhindrande och begränsande åtgärder eller någon medlemsstats myndighet ännu inte har vidtagit eller beslutat att vidta sådana åtgärder. Om information om en sådan produkt sänds vidare genom Rapexapplikationen innan åtgärder har vidtagits ska den underrättande medlemsstaten, så snart som möjligt och inom de tidsfrister som anges i tillägg 4 till dessa riktlinjer, därefter underrätta kommissionen om det slutgiltiga beslut som fattats i fråga om den anmälda produkten (i huvudsak vilken typ av förhindrande eller begränsande åtgärder som vidtagits eller varför sådana åtgärder inte har vidtagits). Om den underrättande medlemsstaten vidtar åtgärder i ett senare skede, informerar den kommissionen om vem som ska uppdatera underrättelsen i enlighet med artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet eller artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008.

| c) | När en medlemsstat beslutar att lämna underrättelse om förhindrande och begränsande åtgärder som vidtagits i fråga om en konsumentvara som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet som enbart har lokala verkningar (”lokal händelse”). Om en underrättelse som avser en ”lokal händelse” enligt beskrivningen i del I kapitel 6.2 innehåller uppgifter om produktsäkerhet som sannolikt är av intresse för övriga medlemsstater bör den sändas som om den vore en underrättelse enligt artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet. |
| --- | --- |

c)

När en medlemsstat beslutar att lämna underrättelse om förhindrande och begränsande åtgärder som vidtagits i fråga om en konsumentvara som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet som enbart har lokala verkningar (”lokal händelse”). Om en underrättelse som avser en ”lokal händelse” enligt beskrivningen i del I kapitel 6.2 innehåller uppgifter om produktsäkerhet som sannolikt är av intresse för övriga medlemsstater bör den sändas som om den vore en underrättelse enligt artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet.

| d) | När en underrättelse gäller en produkt vars säkerhetsaspekter (främst risken för konsumenternas hälsa och säkerhet) diskuteras på EU-nivå i syfte att komma fram till ett gemensamt tillvägagångssätt för riskbedömning och/eller tillsynsåtgärder i medlemsstaterna (21). |
| --- | --- |

d)

När en underrättelse gäller en produkt vars säkerhetsaspekter (främst risken för konsumenternas hälsa och säkerhet) diskuteras på EU-nivå i syfte att komma fram till ett gemensamt tillvägagångssätt för riskbedömning och/eller tillsynsåtgärder i medlemsstaterna (21).

| e) | När något säkert beslut inte kan fattas om att ett eller flera underrättelsekriterier är uppfyllda, men underrättelsen innehåller information om produktsäkerhet som sannolikt är av intresse för andra medlemsstater. |
| --- | --- |

e)

När något säkert beslut inte kan fattas om att ett eller flera underrättelsekriterier är uppfyllda, men underrättelsen innehåller information om produktsäkerhet som sannolikt är av intresse för andra medlemsstater.

När en ”underrättelse för kännedom” sänds ska Rapexkontaktpunkten (se kapitel 5.1 i del II) tydligt ange skälen till detta.

3.2   Underrättelsernas innehåll

3.2.1   Uppgifternas omfattning

Underrättelser som sänds till kommissionen via Rapexapplikationen ska innehålla följande typer av uppgifter:

| a) | Uppgifter som gör det möjligt att identifiera den anmälda produkten, dvs. produktkategori, produktnamn, varumärke, modell- och/eller typnummer, streckkod, parti- eller löpnummer, tullkod, beskrivning av produkten och dess förpackning med bilder på produkten, förpackningen och märkningen. En detaljerad och korrekt produktidentifikation är av stor betydelse för övervakningen och tillsynen av marknaden, eftersom de nationella myndigheterna då kan identifiera den anmälda produkten, särskilja den från andra produkter av samma eller liknande typ eller kategori som finns på marknaden, hitta den på marknaden samt vidta eller komma överens om lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter som gör det möjligt att identifiera den anmälda produkten, dvs. produktkategori, produktnamn, varumärke, modell- och/eller typnummer, streckkod, parti- eller löpnummer, tullkod, beskrivning av produkten och dess förpackning med bilder på produkten, förpackningen och märkningen. En detaljerad och korrekt produktidentifikation är av stor betydelse för övervakningen och tillsynen av marknaden, eftersom de nationella myndigheterna då kan identifiera den anmälda produkten, särskilja den från andra produkter av samma eller liknande typ eller kategori som finns på marknaden, hitta den på marknaden samt vidta eller komma överens om lämpliga åtgärder.

| b) | Uppgifter som fastställer produktens ursprung, dvs. tillverkarens och exportörernas ursprungsland, namn, adress och kontaktuppgifter (t.ex. telefonnummer och e-postadress). Medlemsstaterna ska i synnerhet lämna alla uppgifter som finns tillgängliga om tillverkare och exportörer som är etablerade i länder utanför EU som har ett nära samarbete med EU när det gäller produktsäkerhet. Följande dokument ska också bifogas formuläret om de finns tillgängliga: Kopior av beställningssedlar, köpeavtal, fakturor, fraktdokument, tulldeklarationer, etc. Dessa dokument bör vidarebefordras i pdf-format eller annat format som godtas av applikationen. Med hjälp av detaljerade uppgifter om tillverkare i länder utanför EU kan kommissionen främja en effektivare tillsyn i dessa länder och bidra till att minska antalet farliga konsumentvaror som exporteras till EU. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter som fastställer produktens ursprung, dvs. tillverkarens och exportörernas ursprungsland, namn, adress och kontaktuppgifter (t.ex. telefonnummer och e-postadress). Medlemsstaterna ska i synnerhet lämna alla uppgifter som finns tillgängliga om tillverkare och exportörer som är etablerade i länder utanför EU som har ett nära samarbete med EU när det gäller produktsäkerhet. Följande dokument ska också bifogas formuläret om de finns tillgängliga: Kopior av beställningssedlar, köpeavtal, fakturor, fraktdokument, tulldeklarationer, etc. Dessa dokument bör vidarebefordras i pdf-format eller annat format som godtas av applikationen. Med hjälp av detaljerade uppgifter om tillverkare i länder utanför EU kan kommissionen främja en effektivare tillsyn i dessa länder och bidra till att minska antalet farliga konsumentvaror som exporteras till EU.

| c) | När det är möjligt, information om var exakt produkten har ställts till förfogande (en stormarknad, lokal affär eller saluhall, online etc.). |
| --- | --- |

c)

När det är möjligt, information om var exakt produkten har ställts till förfogande (en stormarknad, lokal affär eller saluhall, online etc.).

| d) | Uppgifter om gällande säkerhetskrav för den anmälda produkten, inklusive referensnummer och namn på tillämpliga lagar och standarder. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter om gällande säkerhetskrav för den anmälda produkten, inklusive referensnummer och namn på tillämpliga lagar och standarder.

| e) | En riskbeskrivning av den anmälda produkten, inklusive en beskrivning av resultaten av laboratorieprov eller okulära besiktningar, provningsrapporter och intyg som styrker att produkten inte uppfyller säkerhetskraven, en fullständig riskbedömning med slutsatser och information om kända olycksfall eller tillbud (se kapitel 3.3.1 i del I i dessa riktlinjer). |
| --- | --- |

e)

En riskbeskrivning av den anmälda produkten, inklusive en beskrivning av resultaten av laboratorieprov eller okulära besiktningar, provningsrapporter och intyg som styrker att produkten inte uppfyller säkerhetskraven, en fullständig riskbedömning med slutsatser och information om kända olycksfall eller tillbud (se kapitel 3.3.1 i del I i dessa riktlinjer).

| f) | Uppgifter om leveranskedjor för den anmälda produkten i medlemsstaterna, särskilt om bestämmelseländer och importörer samt eventuella tillgängliga uppgifter om distributörer i Europa. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter om leveranskedjor för den anmälda produkten i medlemsstaterna, särskilt om bestämmelseländer och importörer samt eventuella tillgängliga uppgifter om distributörer i Europa.

| g) | Uppgifter om de åtgärder som vidtagits, särskilt typ (obligatoriska eller frivilliga åtgärder), kategori (t.ex. tillbakadragande från marknaden, återkallelse från konsumenter), omfattning (t.ex. nationellt, lokalt), dag för åtgärdens ikraftträdande och giltighetstid (t.ex. permanent, tillfälligt). |
| --- | --- |

g)

Uppgifter om de åtgärder som vidtagits, särskilt typ (obligatoriska eller frivilliga åtgärder), kategori (t.ex. tillbakadragande från marknaden, återkallelse från konsumenter), omfattning (t.ex. nationellt, lokalt), dag för åtgärdens ikraftträdande och giltighetstid (t.ex. permanent, tillfälligt).

| h) | Uppgift om huruvida underrättelsen, delar av underrättelsen och/eller bifogade handlingar omfattas av sekretess. En begäran om sekretess ska alltid åtföljas av en motivering som tydligt anger skälen till en sådan begäran. |
| --- | --- |

h)

Uppgift om huruvida underrättelsen, delar av underrättelsen och/eller bifogade handlingar omfattas av sekretess. En begäran om sekretess ska alltid åtföljas av en motivering som tydligt anger skälen till en sådan begäran.

| i) | Information om produkten är en förfalskning, om sådan finns tillgänglig. För detta ändamål kommer kommissionen att tillhandahålla medlemsstaterna specifika verktyg som är tillgängliga på EU-nivå för att underlätta identifieringen av förfalskade produkter. |
| --- | --- |

i)

Information om produkten är en förfalskning, om sådan finns tillgänglig. För detta ändamål kommer kommissionen att tillhandahålla medlemsstaterna specifika verktyg som är tillgängliga på EU-nivå för att underlätta identifieringen av förfalskade produkter.

| j) | Information om rapporterade olyckor hänförliga till produkten, där orsakerna till olyckan (risk hänförlig till användarens användning eller inneboende för produkten) om möjligt anges. |
| --- | --- |

j)

Information om rapporterade olyckor hänförliga till produkten, där orsakerna till olyckan (risk hänförlig till användarens användning eller inneboende för produkten) om möjligt anges.

| k) | Kompletterande information om huruvida underrättelsen har lämnats in inom ramen för samordnad tillsyn på EU-nivå. |
| --- | --- |

k)

Kompletterande information om huruvida underrättelsen har lämnats in inom ramen för samordnad tillsyn på EU-nivå.

| l) | Information om huruvida myndigheterna i en medlemsstat har för avsikt att lämna in andra underrättelser som rör samma produkt eller liknande produkter. Detta bör anges i den ursprungliga underrättelsen. |
| --- | --- |

l)

Information om huruvida myndigheterna i en medlemsstat har för avsikt att lämna in andra underrättelser som rör samma produkt eller liknande produkter. Detta bör anges i den ursprungliga underrättelsen.

Medlemsstaterna uppmanas att söka och tillhandahålla uppgifter om leveranskedjor för den anmälda produkten i de länder utanför EU som har ett nära samarbete med EU när det gäller produktsäkerhet.

3.2.2   Uppgifternas fullständighet

Underrättelserna bör vara så fullständiga som möjligt. De delar som ska ingå i anmälan förtecknas i tillägg 1 till dessa riktlinjer och ingår i Rapexapplikationen. Alla fält i formuläret ska fyllas i med de uppgifter som krävs. Om de uppgifter som krävs inte finns tillgängliga vid tidpunkten när en underrättelse överlämnas, ska den underrättande medlemsstaten tydligt ange och förklara detta på formuläret. När de uppgifter som saknas blir tillgängliga ska den underrättande medlemsstaten uppdatera sin underrättelse. Den uppdaterade underrättelsen ska granskas av kommissionen innan den valideras och sänds vidare genom systemet.

Rapexkontaktpunkten ska ge anvisningar till alla nationella myndigheter som medverkar i Rapexnätverket om vilka uppgifter som krävs för att fylla i underrättelsen. Detta bidrar till att garantera att de uppgifter som myndigheterna lämnar till kontaktpunkten är korrekta och fullständiga (se kapitel 5.1 i del II).

När vissa uppgifter som krävs enligt riktlinjerna ännu inte finns tillgängliga, ska medlemsstaterna trots det iaktta de fastställda tidsfristerna och inte fördröja en Rapexunderrättelse om en produkt som medför en mycket allvarlig eller livshotande risk för konsumenternas eller andra slutanvändares hälsa och säkerhet och/eller när en Rapexunderrättelse kräver nödåtgärder av medlemsstaterna.

Innan en underrättelse överlämnas ska Rapexkontaktpunkten, för att undvika onödig dubblering av underrättelser, kontrollera att inte någon annan medlemsstat redan har anmält den berörda produkten via Rapexapplikationen. Om produkten redan har anmälts ska Rapexkontaktpunkten överlämna en uppföljningsunderrättelse till den befintliga underrättelsen (inte överlämna en ny underrättelse) och lämna eventuella kompletterande upplysningar som kan vara av betydelse för myndigheterna i övriga medlemsstater, t.ex. kompletterande id-nr för fordon, en detaljerad förteckning över importörer och distributörer eller ytterligare provningsrapporter, etc. (se kapitel 5.1 i del II).

3.2.3   Uppdatering av uppgifter

Den underrättande medlemsstaten ska, så snart som möjligt och inom de tidsfrister som anges i tillägg 4 till dessa riktlinjer, underrätta kommissionen om alla förändringar som kräver ändringar av en underrättelse som har sänts via Rapexapplikationen. Medlemsstaterna ska särskilt informera kommissionen om förändringar (t.ex. efter ett avgörande i domstol efter överklagan) som gäller de anmälda åtgärdernas status, riskbedömningen och nya beslut som rör sekretess.

Kommissionen ska granska de uppgifter som lämnas av den underrättande medlemsstaten och vid behov uppdatera de berörda uppgifterna i Rapexapplikationen och på Rapexwebbplatsen.

3.2.4   Ansvar för lämnade uppgifter

Den underrättande medlemsstaten ansvarar för de lämnade uppgifterna (22).

Den underrättande medlemsstaten ska tillsammans med den ansvariga nationella myndigheten se till att alla uppgifter som tillhandahålls via Rapexapplikationen är korrekta för att undvika sammanblandning med liknande produkter av samma kategori eller typ som finns på EU:s marknad.

Den myndighet/de myndigheter som medverkar i underrättelseförfarandet (t.ex. genom att utföra riskbedömningen av den anmälda produkten eller genom att lämna uppgifter om distributionskanaler) ansvarar för de uppgifter som tillhandahålls via Rapexapplikationen. Kontaktpunkten ska kontrollera och validera alla underrättelser som den tar emot från de ansvariga myndigheterna innan de vidarebefordrar dem till kommissionen (se kapitel 5.1 i del II).

De åtgärder som kommissionen vidtar, t.ex. granskning, validering och vidarebefordran av underrättelser via Rapexapplikationen och offentliggörande av underrättelserna på Rapexwebbplatsen, innebär inte att kommissionen tar ansvar för de uppgifter som lämnats. Detta ansvar ligger fortfarande hos den underrättande medlemsstaten.

3.3   Aktörer och funktioner i samband med underrättelseprocessen

Parterna som deltar i underrättelseprocessen och deras ansvar i denna är följande:

3.3.1   Ekonomiska aktörer

Ekonomiska aktörer deltar inte direkt i inlämnandet av underrättelser i Rapexapplikationen.

Om en produkt utgör en risk ska de ekonomiska aktörerna emellertid omedelbart informera de behöriga myndigheterna i alla medlemsstater där produkten ställts till förfogande. Villkor och närmare bestämmelser för tillhandahållande av sådan information anges i bilaga I till produktsäkerhetsdirektivet.

Sådan information kommer att behandlas av den medlemsstat där den underrättande tillverkaren/distributören är etablerad (ansvarig medlemsstat).

Informationen om produkter som medför en risk kan överlämnas av ekonomiska aktörer genom Product Safety Business Alert Gateway, ett verktyg som finns på Rapexwebbplatsen (se kapitel 5.3.2 i del II). De ekonomiska aktörerna bör inkludera en detaljerad beskrivning av produktens risk och kan utnyttja ”RAG tool”, ett verktyg som står till förfogande för detta ändamål (se kapitel 5.3 i del I).

Riskbedömningar som utförs av ekonomiska aktörer är inte bindande för medlemsstaternas myndigheter som ansvarar för utförandet av sin egen riskbedömning. En medlemsstats myndighet kan därför dra en annan slutsats om den riskbedömning som tillhandahålls i en underrättelse via ”Business Gateway”.

3.3.2   Medlemsstaternas myndigheter

Medlemsstaternas myndigheter meddelar kommissionen genom Rapexapplikationen om både obligatoriska och frivilliga åtgärder som vidtas på deras territorium mot produkter som medför en risk.

Medlemsstaterna fastställer funktionerna för upprättande, inlämning och uppföljning av underrättelser i Rapex.

3.3.3   Myndigheter med ansvar för kontrollerna vid de yttre gränserna

Åtgärder som vidtagits av myndigheter med ansvar för kontrollerna vid de yttre gränserna i syfte att inom EU förhindra saluföring av en konsumentvara som medför en allvarlig risk för konsumenternas hälsa och säkerhet (t.ex. beslut om att stoppa importen vid EU:s gränser) ska anmälas till kommissionen via Rapexapplikationen på samma sätt som åtgärder som vidtas av marknadskontrollmyndigheter i syfte att begränsa saluföringen eller användningen av en produkt.

3.3.4   Europeiska kommissionen

Kommissionen kan informera nationella Rapexkontaktpunkter (se kapitel 5.1 i del II), om produkter som medför allvarliga risker, vilka importeras till eller exporteras från gemenskapen och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (23).

Kommissionen kan sända information till medlemsstaterna om produkter med ursprung i eller utanför EU som medför en risk och som enligt tillgänglig information sannolikt finns på EU:s marknad. Det handlar då främst om information som kommissionen får från länder utanför EU, internationella organisationer, näringsidkare eller andra system för snabbt informationsutbyte.

Denna information kan sändas mellan medlemsstaterna på annat sätt än via Rapexapplikationen.

3.4   Arbetsgång

3.4.1   Skapande av en underrättelse

3.4.1.1   På initiativ av en nationell myndighet

Enligt nationella bestämmelser får olika nationella myndigheter som deltar i Rapexprocessen (lokala/regionala marknadskontrollmyndigheter, kontrollmyndigheter för yttre gränser etc.) utarbeta en underrättelse.

3.4.1.2   På initiativ av kommissionen

I vissa fall kan kommissionen utarbeta en underrättelse, vilket förklaras i punkt 3.3.4.

3.4.2   Inlämning av underrättelser till kommissionen

Rapexkontaktpunkten är ansvarig för inlämningen av alla underrättelser för validering av kommissionen (se kapitel 5.1 i del II).

3.4.3   Kommissionens granskning av underrättelserna

Kommissionen granskar alla underrättelser som tas emot via Rapexapplikationen innan de sänds vidare till medlemsstaterna för att se till att de är korrekta och fullständiga.

3.4.3.1   Korrekthet

När kommissionen bedömer om en underrättelse är korrekt kontrollerar den särskilt att

| a) | underrättelsen uppfyller alla relevanta krav som anges i produktsäkerhetsdirektivet eller i artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 och i dessa riktlinjer, |
| --- | --- |

a)

underrättelsen uppfyller alla relevanta krav som anges i produktsäkerhetsdirektivet eller i artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 och i dessa riktlinjer,

| b) | den anmälda produkten inte redan har anmälts (för att undvika onödig dubblering av underrättelser, bl.a. mellan ICSMS och Rapex), |
| --- | --- |

b)

den anmälda produkten inte redan har anmälts (för att undvika onödig dubblering av underrättelser, bl.a. mellan ICSMS och Rapex),

| c) | underrättelsen som inlämnats för validering av den underrättande medlemsstaten har klassificerats i enlighet med kriterierna i kapitel 2 i del II i dessa riktlinjer, |
| --- | --- |

c)

underrättelsen som inlämnats för validering av den underrättande medlemsstaten har klassificerats i enlighet med kriterierna i kapitel 2 i del II i dessa riktlinjer,

| d) | den information som lämnats, bl.a. riskbedömningen, följer gällande lagstiftning om produktsäkerhet och relevanta standarder, |
| --- | --- |

d)

den information som lämnats, bl.a. riskbedömningen, följer gällande lagstiftning om produktsäkerhet och relevanta standarder,

| e) | det korrekta underrättelseförfarandet har använts. |
| --- | --- |

e)

det korrekta underrättelseförfarandet har använts.

3.4.3.2   Fullständighet

Efter det att en underrättelse har bekräftats vara korrekt kontrollerar kommissionen om den är fullständig. Kapitel 3.2.1 och 3.2.2 i del II i riktlinjerna tjänar som referens för detta ändamål. Särskild vikt läggs vid de delar av en underrättelse som rör produktidentifikation, riskbeskrivning, åtgärder, spårbarhet och distributionskanaler.

Kommissionen är inte ansvarig för att göra en riskbedömning av produkten, utan endast för att kontrollera att underrättelsen inkluderar en lämplig riskbedömning som innehåller alla de delar som anges i kapitel 3.2.1 i del II i dessa riktlinjer (med de undantag som avses i punkt 3.4.3.3). Se även kapitel 5.1 i del I i dessa riktlinjer.

3.4.3.3   Validering av underrättelser utan en detaljerad riskbedömning

Medlemsstaterna bör lämna in en riskbedömning med varje underrättelse, men i vissa fall kan kommissionen validera inlämnade underrättelser utan detaljerad och enskild riskbedömning:

a)   Underrättelser om produkter som medför kemiska risker

Risknivån för en produkt kan anses vara allvarlig om den innehåller ett kemiskt ämne som antingen är förbjudet eller finns i en koncentration som ligger över den gräns som fastställs i EU-lagstiftningen. I de fall där åtgärder vidtas mot produkter som innehåller ett kemiskt ämne som omfattas av en begränsning enligt EU-lagstiftningen kan därför en underrättelse lämnas in utan en detaljerad riskbedömning.

b)   Meddelanden om kosmetiska produkter

Validering av underrättelser som inte innehåller en detaljerad riskbedömning kan också vara möjlig för kosmetiska produkter som innehåller förbjudna eller begränsade ämnen, som stöds av ett yttrande från EU:s vetenskapliga kommitté om att sådan närvaro av ämnen över de fastställda gränserna medför en risk för konsumenternas hälsa och säkerhet. För denna specifika produktsektor kan andra faktorer (t.ex. koncentration eller exponeringstid) behöva beaktas.

Om åtgärder har vidtagits mot en produkt som innehåller icke godkända kemiska ämnen, för vilka inget vetenskapligt yttrande har lämnats som bekräftar att produkten medför en risk, kan emellertid en lämplig riskbedömning krävas beroende på en analys från fall till fall för att bevisa att produkten medför en allvarlig eller en icke allvarlig risk. I fall då riskbedömningen är nödvändig och om en sådan riskbedömning inte tillhandahålls, ska dessa fall endast valideras ”för kännedom” i Rapex.

När det gäller produkter som omfattas av begränsande åtgärder av marknadskontrollmyndigheter baserat på närvaron av ett kemiskt ämne som anges i ingrediensförteckningen, som omfattas av begränsningar i EU-lagstiftningen och om det inte finns några vetenskapliga uppgifter som bedömer risken, måste underrättelserna bedömas från fall till fall. I fall då riskbedömningen är nödvändig och om en sådan riskbedömning inte tillhandahålls, ska dessa fall endast valideras ”för kännedom” i Rapex.

c)   Underrättelse om andra produkter

Om det finns väldokumenterade bevis på att vissa egenskaper hos vissa produkter konsekvent leder till en särskild risk och risknivå (t.ex. förekomsten av dragsnören av olika typer i huvud-, hals- eller övre bröstpartierna på kläder avsedda för små barn är alltid en allvarlig risk) krävs ingen ytterligare riskbedömning för den givna produkten.

3.4.3.4   Begäran om kompletterande information

Om kommissionen vid sin granskning har frågor angående en underrättelse kan den tillfälligt avbryta valideringen av underrättelsen och begära kompletterande information eller förtydliganden av den underrättande medlemsstaten. Den underrättande medlemsstaten ska lämna den kompletterande informationen inom den tidsfrist som anges i kommissionens begäran om information.

3.4.3.5   Undersökning

Kommissionen får vid behov utföra en undersökning för att bedöma om en produkt är säker. En sådan undersökning kan särskilt utföras om det råder starka tvivel beträffande riskerna med den produkt som anmälts via Rapexapplikationen. Sådana tvivel kan uppstå vid kommissionens granskning av en underrättelse eller påtalas för kommissionen av en medlemsstat (t.ex. genom en uppföljningsunderrättelse) eller av en tredje part (t.ex. en tillverkare).

Som ett led i en sådan undersökning kan kommissionen

| a) | begära upplysningar eller förtydliganden av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

a)

begära upplysningar eller förtydliganden av medlemsstaterna,

| b) | begära en oberoende riskbedömning och oberoende provning (laboratorieprovning eller okulär besiktning) av den produkt som undersöks, |
| --- | --- |

b)

begära en oberoende riskbedömning och oberoende provning (laboratorieprovning eller okulär besiktning) av den produkt som undersöks,

| c) | samråda med de vetenskapliga kommittéerna, det gemensamma forskningscentrumet eller andra institut som är specialiserade på konsumentvarors säkerhet, |
| --- | --- |

c)

samråda med de vetenskapliga kommittéerna, det gemensamma forskningscentrumet eller andra institut som är specialiserade på konsumentvarors säkerhet,

| d) | kalla till möten med kommittén för produktsäkerhetsdirektivet, nätverket för konsumentsäkerhet och/eller Rapexkontaktpunkterna samt samråda med relevanta arbetsgrupper för att diskutera hur undersökningen framskrider. |
| --- | --- |

d)

kalla till möten med kommittén för produktsäkerhetsdirektivet, nätverket för konsumentsäkerhet och/eller Rapexkontaktpunkterna samt samråda med relevanta arbetsgrupper för att diskutera hur undersökningen framskrider.

Om en undersökning gäller en produkt som har anmälts via Rapexapplikationen får kommissionen tillfälligt avbryta valideringen av en underrättelse eller, om underrättelsen redan har validerats och sänts vidare genom Rapexsystemet, tillfälligt ta bort den offentliggjorda sammanfattningen från Rapexwebbplatsen. Efter en undersökning får kommissionen, beroende på resultatet, och efter att vid behov ha rådfrågat den underrättande medlemsstaten, validera och vidarebefordra den tidigare tillfälligt avbrutna underrättelsen via Rapexapplikationen, behålla den validerade underrättelsen i Rapexapplikationen (med eventuella ändringar) eller definitivt dra tillbaka underrättelsen från Rapex.

Kommissionen ska underrätta alla medlemsstater om

| a) | sitt beslut att inleda en undersökning och då tydligt ange skälen för detta, |
| --- | --- |

a)

sitt beslut att inleda en undersökning och då tydligt ange skälen för detta,

| b) | sitt beslut att avsluta en undersökning och då redogöra för sina slutsatser och de eventuella ändringar som gjorts i den eller de undersökta underrättelserna, och |
| --- | --- |

b)

sitt beslut att avsluta en undersökning och då redogöra för sina slutsatser och de eventuella ändringar som gjorts i den eller de undersökta underrättelserna, och

| c) | alla relevanta förändringar under en undersökning. |
| --- | --- |

c)

alla relevanta förändringar under en undersökning.

3.4.4   Validering och vidarebefordran av underrättelser

Kommissionen ska via Rapexapplikationen och inom de tidsfrister som anges i tillägg 5 till dessa riktlinjer validera och vidarebefordra alla underrättelser som vid granskningarna har bedömts vara korrekta och fullständiga.

Om en begäran om kompletterande upplysningar eller förtydliganden har sänts till den underrättande medlemsstaten under pågående undersökning (vid behov med en påminnelse) kan kommissionen vidta följande åtgärder:

| a) | Om de begärda kompletterande upplysningarna eller förtydligandena har lämnats ska kommissionen åter granska underrättelsen och kan validera den med en ändrad klassificering om nödvändigt (t.ex. från en ”underrättelse för kännedom” till en ”underrättelse enligt artikel 12”) eller vänta med den tills ytterligare förtydliganden har ägt rum. |
| --- | --- |

a)

Om de begärda kompletterande upplysningarna eller förtydligandena har lämnats ska kommissionen åter granska underrättelsen och kan validera den med en ändrad klassificering om nödvändigt (t.ex. från en ”underrättelse för kännedom” till en ”underrättelse enligt artikel 12”) eller vänta med den tills ytterligare förtydliganden har ägt rum.

| b) | Om de begärda kompletterande upplysningarna eller förtydligandena inte har lämnats inom den angivna tidsfristen eller är ofullständiga ska kommissionen fatta beslut på grundval av de lämnade upplysningarna och, beroende på omständigheterna, antingen validera underrättelsen efter att ha ändrat klassificeringen (t.ex. från en ”underrättelse enligt artikel 12” till en ”underrättelse för kännedom”) eller inte validera underrättelsen. |
| --- | --- |

b)

Om de begärda kompletterande upplysningarna eller förtydligandena inte har lämnats inom den angivna tidsfristen eller är ofullständiga ska kommissionen fatta beslut på grundval av de lämnade upplysningarna och, beroende på omständigheterna, antingen validera underrättelsen efter att ha ändrat klassificeringen (t.ex. från en ”underrättelse enligt artikel 12” till en ”underrättelse för kännedom”) eller inte validera underrättelsen.

När medlemsstaterna har kommit överens om ett gemensamt tillvägagångssätt för riskbedömning och/eller tillsynsåtgärder får kommissionen, beroende på omständigheterna och medlemsstaternas synpunkter, vidta en av följande åtgärder:

| a) | behålla de berörda underrättelserna i Rapexapplikationen, |
| --- | --- |

a)

behålla de berörda underrättelserna i Rapexapplikationen,

| b) | ändra klassificeringen av de befintliga underrättelserna i Rapexapplikationen, |
| --- | --- |

b)

ändra klassificeringen av de befintliga underrättelserna i Rapexapplikationen,

| c) | dra tillbaka underrättelser från Rapex (24). |
| --- | --- |

c)

dra tillbaka underrättelser från Rapex (24).

3.4.5   Offentliggörande av underrättelser

3.4.5.1   Utlämnande av information som huvudregel

Allmänheten har rätt att bli informerad om produkter som medför en risk. För att uppfylla denna skyldighet offentliggör kommissionen översikter över nya underrättelser på Rapexwebbplatsen (25).

Av externa kommunikationsskäl kommer webbplatsen i framtiden att kallas ”Safety Gate”.

Medlemsstaterna tillhandahåller på samma sätt information till allmänheten på sina nationella språk om produkter som medför en allvarlig risk för konsumenterna och om de åtgärder som vidtagits för att hantera risken. Sådan information får t.ex. sändas vidare via internet, i pappersform, genom elektroniska medel etc.

Informationen till allmänheten är en sammanfattning av en Rapexunderrättelse och innehåller i synnerhet de delar som möjliggör identifieringen av produkten samt information om risker och de åtgärder som vidtagits för att förhindra eller begränsa dessa risker. Kommissionen och medlemsstaterna får besluta att lämna ut andra delar av underrättelserna till allmänheten endast när denna information på grund av sin karaktär inte är konfidentiell (och inte omfattas av tystnadsplikt) och inte behöver skyddas.

Följande underrättelser görs tillgängliga på Rapexwebbplatsen, som uppfyller kraven i artikel 16 i produktsäkerhetsdirektivet:

| a) | Underrättelser som lämnats in som omfattas av artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet. |
| --- | --- |

a)

Underrättelser som lämnats in som omfattas av artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet.

| b) | Underrättelser som lämnats in som omfattas av artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008. |
| --- | --- |

b)

Underrättelser som lämnats in som omfattas av artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008.

| c) | Underrättelser som lämnats in som omfattas av artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet för produkter som medför en icke allvarlig risk, vars gränsöverskridande effekt också har bekräftats. I enlighet med kapitel 3.4 är det den gränsöverskridande effekten som avgör om ett sådant scenario ska anmälas enligt artikel 11. |
| --- | --- |

c)

Underrättelser som lämnats in som omfattas av artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet för produkter som medför en icke allvarlig risk, vars gränsöverskridande effekt också har bekräftats. I enlighet med kapitel 3.4 är det den gränsöverskridande effekten som avgör om ett sådant scenario ska anmälas enligt artikel 11.

| d) | Underrättelser som lämnats in som omfattas av artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 om produkter som medför risker som är icke-allvarliga och oavsett om de vidtagna åtgärderna var obligatoriska eller frivilliga (26). |
| --- | --- |

d)

Underrättelser som lämnats in som omfattas av artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 om produkter som medför risker som är icke-allvarliga och oavsett om de vidtagna åtgärderna var obligatoriska eller frivilliga (26).

| e) | Underrättelser som lämnats in endast för kännedom om den underrättande medlemsstaten begär det genom att markera ad hoc-rutan i Rapex, särskilt när frivilliga åtgärder antas och de berörda produkterna är tillräckligt identifierade. Offentliggörandet av dessa underrättelser kan behöva beaktas med hänsyn till att säkerställa en lämplig riskhantering. |
| --- | --- |

e)

Underrättelser som lämnats in endast för kännedom om den underrättande medlemsstaten begär det genom att markera ad hoc-rutan i Rapex, särskilt när frivilliga åtgärder antas och de berörda produkterna är tillräckligt identifierade. Offentliggörandet av dessa underrättelser kan behöva beaktas med hänsyn till att säkerställa en lämplig riskhantering.

3.4.5.2   Undantag från huvudregeln

Medlemsstaterna och kommissionen bör inte offentliggöra någon information om en produkt som anmälts via Rapexapplikationen om offentliggörandet undergräver skyddet av domstolsförfaranden, övervakning och utredning eller tystnadsplikt, med undantag för information om säkerhetsegenskaper för produkter som måste offentliggöras om omständigheterna så kräver för att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet eller, om produkter omfattas av förordning (EG) nr 765/2008, även för att skydda slutanvändarnas andra relevanta allmänna intressen (27).

3.4.5.3   Begäran om sekretess

En underrättande medlemsstat får begära sekretess för en underrättelse. I en sådan begäran ska det tydligt anges vilka delar av underrättelsen som ska omfattas av sekretessen.

En begäran om sekretess ska dessutom alltid åtföljas av en motivering som tydligt anger skälen till begäran. (28)

En begäran om sekretess granskas av kommissionen. Kommissionen kontrollerar att begäran är fullständig (dvs. att de delar av underrättelsen som ska omfattas av sekretessen anges och att begäran innehåller en motivering) och motiverad (dvs. att den följer bestämmelserna i produktsäkerhetsdirektivet och dessa riktlinjer). Kommissionen beslutar om begäran kan anses vara berättigad efter samråd med berörd kontaktpunkt för Rapex (se kapitel 5.1 i del II).

3.4.5.4   Behandling av underrättelser som omfattas av sekretess

Enligt artikel 16.2 i produktsäkerhetsdirektivet får skyddet av tystnadsplikt eller sekretess inte hindra att relevant information lämnas till de behöriga myndigheterna i syfte att garantera en effektiv kontroll och övervakning av marknaden. Underrättelser som omfattas av partiell eller fullständig sekretess granskas av kommissionen och, efter att ha validerats och sänts vidare genom Rapexapplikationen, följs sedan upp på vanligt sätt av medlemsstaterna. En delvis eller helt sekretessbelagd underrättelse hindrar inte att den behandlas och sänds vidare via Rapexapplikationen till de behöriga nationella myndigheterna.

Den enda skillnad av betydelse i behandlingen och uppföljningen är att kommissionen och medlemsstaterna inte får lämna ut uppgifter i de sekretessbelagda delarna av en underrättelse till allmänheten. Dessa delar måste förbli konfidentiella och får därför inte offentliggöras i någon form. De myndigheter i medlemsstaterna som tar emot konfidentiella uppgifter via Rapexapplikationen ska se till att uppgifterna skyddas i deras verksamhet.

3.4.5.5   Tillbakadragande av en begäran om sekretess

Den underrättande medlemsstaten ska dra tillbaka sin begäran om sekretess omedelbart efter det att myndigheten i den medlemsstaten får kännedom om att skälet till begäran inte längre är giltigt, och informera kommissionen om detta. Kommissionen ska underrätta alla medlemsstater om tillbakadragandet av sekretessen när de får en sådan begäran av den underrättande medlemsstaten.

En underrättelse som inte längre omfattas av fullständig eller partiell sekretess ska göras tillgänglig för allmänheten i enlighet med de ”allmänna reglerna” för underrättelser som anges i dessa riktlinjer.

3.4.6   Uppföljning av underrättelserna

3.4.6.1   Uppföljning av olika typer av underrättelser

Medlemsstaterna ska säkerställa lämplig uppföljning av ”underrättelser enligt artikel 12”, ”underrättelser enligt artikel 12 som kräver nödåtgärder”, ”underrättelser enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008” och av information om produkter som medför en risk som har inlämnats av kommissionen (kapitel 3.3.4) så snart som möjligt och senast inom de tidsfrister som anges i tillägg 4 till dessa riktlinjer.

Underrättelser för kännedom samt underrättelser enligt artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet och underrättelser enligt artikel 23 i förordning (EG) nr 765/2008 (anmälan för icke allvarliga risker) kräver ingen särskild uppföljning. Sådana underrättelser innehåller ofta inte de uppgifter som behövs för effektiva och ändamålsenliga tillsynsåtgärder beträffande den anmälda produkten (t.ex. produkten och/eller åtgärderna är inte tillräckligt väl beskrivna) eller anses risknivån inte vara allvarlig.

Även om det inte finns något specifikt behov av uppföljning i de aktuella fallen är det fortfarande viktigt att medlemsstaterna kontrollerar om huruvida de inte är överens om att riskbedömningen betraktas som icke allvarlig, så att de omsider kan följa upp informationen om en annan riskbedömning. Medlemsstaterna uppmanas därför att följa upp sådana underrättelser om produkten sannolikt har gjorts tillgänglig för konsumenterna på marknaden och produktidentifikationen gör det möjligt att vidta åtgärder.

3.4.6.2   Uppföljningens syften

När en medlemsstat har fått en underrättelse ska den granska informationen i underrättelsen och vidta lämpliga åtgärder för att

| a) | fastställa om den anmälda produkten har saluförts på dess territorium, |
| --- | --- |

a)

fastställa om den anmälda produkten har saluförts på dess territorium,

| b) | bedöma vilka förhindrande eller begränsande åtgärder som bör vidtas i fråga om den anmälda produkt som påträffats på dess marknad, med beaktande av de åtgärder som vidtagits av den underrättande medlemsstaten och eventuella särskilda omständigheter som kan motivera andra typer av åtgärder eller inga åtgärder alls, |
| --- | --- |

b)

bedöma vilka förhindrande eller begränsande åtgärder som bör vidtas i fråga om den anmälda produkt som påträffats på dess marknad, med beaktande av de åtgärder som vidtagits av den underrättande medlemsstaten och eventuella särskilda omständigheter som kan motivera andra typer av åtgärder eller inga åtgärder alls,

| c) | vid behov utföra en kompletterande riskbedömning och provning av produkten, |
| --- | --- |

c)

vid behov utföra en kompletterande riskbedömning och provning av produkten,

| d) | samla in kompletterande upplysningar som kan vara av betydelse för övriga medlemsstater (t.ex. information om distributionskanaler för produkten i andra medlemsstater). |
| --- | --- |

d)

samla in kompletterande upplysningar som kan vara av betydelse för övriga medlemsstater (t.ex. information om distributionskanaler för produkten i andra medlemsstater).

3.4.6.3   Uppföljningsmetoder

För att säkerställa en effektiv och ändamålsenlig uppföljning bör de nationella myndigheterna tillämpa bästa praxis för uppföljningsmetoder. I detta ingår följande:

a)   Marknadskontroller

De nationella myndigheterna ska regelbundet anordna (planerade och slumpmässiga) kontroller av marknaden för att fastställa om konsumentvaror som anmälts via Rapexapplikationen finns tillgängliga för konsumenterna. När medlemsstaten nämns som bestämmelseland ska förstärkta marknadskontroller genomföras, särskilt genom att kontakta de ekonomiska aktörer som anges i underrättelsen.

b)   Samarbete med branschorganisationer

De nationella myndigheterna ska, när detta är nödvändigt, förse branschorganisationerna med sammanfattningar av de senaste underrättelserna och undersöka om någon av de anmälda produkterna har tillverkats eller distribuerats av deras medlemmar. De nationella myndigheterna ska bara lämna sammanfattningar av underrättelser till näringsidkarna, t.ex. de sammanfattningar som varje vecka offentliggörs på Rapexwebbplatsen. Fullständiga underrättelser får inte vidarebefordras till tredje parter, eftersom viss information (t.ex. uppgifter i riskbeskrivningen eller information om distributionskanalerna) ofta omfattas av sekretess och därför ska skyddas.

c)   Offentliggörande av Rapexuppgifter på internet, på elektronisk väg eller i pappersform.

De nationella myndigheterna ska regelbundet varna konsumenter och näringsidkare om konsumentvaror som anmälts via Rapexapplikationen på sina webbplatser och/eller i andra medier, t.ex. hänvisa konsumenter och företag till Rapexwebbplatsen. Genom information som publiceras på detta sätt kan konsumenterna kontrollera om de har och använder produkter som medför en risk och ofta lämna värdefulla upplysningar till myndigheterna.

d)   Kontroller på internet

De nationella myndigheterna utför regelbundet kontroller på internet för att försöka fastställa om produkter anmälda via Rapex finns tillgängliga på internetmarknader. Metoderna för kontroller på internet kan inbegripa webbkryptering, datautvinning, dataskrapning etc.).

De nationella myndigheterna använder parallellt olika typer av uppföljningsmetoder och begränsar i idealfallet inte sin verksamhet till bara en metod.

Medlemsstaten i vilken en tillverkare, företrädare eller importör av den anmälda produkten är etablerad (ansvarig medlemsstat) ska säkerställa en tillräcklig uppföljning av de underrättelser som sänds via Rapexapplikationen. Den ansvariga medlemsstaten har ofta bättre rättsliga och tekniska medel till sitt förfogande för att få upplysningar om en anmäld produkt, vilket innebär att övriga medlemsstater kan säkerställa en effektiv uppföljning.

3.4.7   Tillbakadragande/borttagande av underrättelser

3.4.7.1   Definitivt tillbakadragande av en underrättelse från Rapex

Underrättelser som vidarebefordras genom Rapexapplikationen behålls i systemet utan tidsbegränsning. Kommissionen kan dock definitivt dra tillbaka en underrättelse från Rapex i de situationer som beskrivs i detta kapitel.

3.4.7.1.1   Situationer då tillbakadragande av en inlämnad eller validerad underrättelse är möjligt

| a) | När det kan styrkas att ett eller flera underrättelsekriterier (29) inte är uppfyllda och underrättelsen därför inte är motiverad. Detta gäller särskilt sådana fall då det har konstaterats att den ursprungliga riskbedömningen inte utfördes korrekt och att den anmälda produkten inte medför någon risk. Det gäller också sådana situationer då de anmälda åtgärderna har överklagats i domstol eller genom andra förfaranden med resultatet att åtgärderna inte längre gäller. |
| --- | --- |

a)

När det kan styrkas att ett eller flera underrättelsekriterier (29) inte är uppfyllda och underrättelsen därför inte är motiverad. Detta gäller särskilt sådana fall då det har konstaterats att den ursprungliga riskbedömningen inte utfördes korrekt och att den anmälda produkten inte medför någon risk. Det gäller också sådana situationer då de anmälda åtgärderna har överklagats i domstol eller genom andra förfaranden med resultatet att åtgärderna inte längre gäller.

| b) | När inga åtgärder har vidtagits i fråga om en produkt som anmälts via Rapexapplikationen (för kännedom) innan beslut fattades om att åtgärder skulle vidtas eller ingripanden göras (30). |
| --- | --- |

b)

När inga åtgärder har vidtagits i fråga om en produkt som anmälts via Rapexapplikationen (för kännedom) innan beslut fattades om att åtgärder skulle vidtas eller ingripanden göras (30).

| c) | När medlemsstaterna efter diskussion på EU-nivå har enats om att det inte är ändamålsenligt att utbyta information om vissa säkerhetsaspekter som har anmälts via Rapexapplikationen (31). |
| --- | --- |

c)

När medlemsstaterna efter diskussion på EU-nivå har enats om att det inte är ändamålsenligt att utbyta information om vissa säkerhetsaspekter som har anmälts via Rapexapplikationen (31).

| d) | När det kan styrkas att de produkter som omfattas av en underrättelse inte längre saluförs och det kan styrkas att alla enskilda produkter som gjorts tillgängliga redan har dragits tillbaka från marknaden och återställts i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

När det kan styrkas att de produkter som omfattas av en underrättelse inte längre saluförs och det kan styrkas att alla enskilda produkter som gjorts tillgängliga redan har dragits tillbaka från marknaden och återställts i samtliga medlemsstater.

Ett tillbakadragande av en underrättelse som har inlämnats eller validerats kan inte begäras med hänvisning till att den anmälda produkten har ändrats för att den ska uppfylla alla gällande säkerhetskrav, såvida det inte kan styrkas att alla produkter (enskilda produkter) som har gjorts tillgängliga har dragits tillbaka och återkallats och återställts i samtliga medlemsstater och att de inte längre saluförs.

3.4.7.1.2   Begäran om definitivt eller tillfälligt tillbakadragande av medlemsstaterna

Kommissionen får dra tillbaka underrättelser från Rapex bara på begäran av den underrättande medlemsstaten, eftersom den medlemsstaten tar fullt ansvar för den information som sänds genom systemet. Övriga medlemsstater uppmanas dock att underrätta kommissionen om alla förhållanden som kan motivera ett tillbakadragande.

3.4.7.1.3   Innehållet i begäran om definitivt eller tillfälligt tillbakadragande

Varje begäran om tillbakadragande ska åtföljas av en motivering med uppgift om skälen till begäran samt av alla tillgängliga dokument som styrker dessa skäl. Kommissionen granskar varje begäran, särskilt motiveringen och de styrkande dokumenten. Kommissionen får begära kompletterande upplysningar, förtydliganden eller yttranden av den underrättande medlemsstaten och/eller övriga medlemsstater innan den fattar beslut.

3.4.7.1.4   Beslut om tillbakadragande

Om kommissionen på grundval av den motivering som lämnats beslutar att dra tillbaka en underrättelse från Rapex ska den ta bort den från

| a) | Rapexapplikationen (eller på annat sätt göra den osynlig för alla användare av systemet), |
| --- | --- |

a)

Rapexapplikationen (eller på annat sätt göra den osynlig för alla användare av systemet),

| b) | Rapexwebbplatsen (om nödvändigt). |
| --- | --- |

b)

Rapexwebbplatsen (om nödvändigt).

Kommissionen ska per post eller på något annat lika effektivt sätt underrätta alla medlemsstater om tillbakadragandet av underrättelsen och vid behov även allmänheten genom att offentliggöra en rättelse på Rapexwebbplatsen.

3.4.7.2   Tillfälligt borttagande av en underrättelse från Rapexwebbplatsen

3.4.7.2.1   Situationer då tillfälligt borttagande är möjligt

Kommissionen får i motiverade fall tillfälligt ta bort en underrättelse från Rapexwebbplatsen, särskild då den underrättande medlemsstaten misstänker att den riskbedömning som lämnats i en underrättelse inte har utförts på ett korrekt sätt och den anmälda produkten därför kanske inte medför någon risk. En underrättelse får tillfälligt tas bort från webbplatsen tills riskbedömningen av den anmälda produkten har klargjorts.

3.4.7.2.2   Begäran av medlemsstater om tillfälligt borttagande

Kommissionen får tillfälligt ta bort underrättelser från Rapexapplikationen bara på begäran av den underrättande medlemsstaten, eftersom den medlemsstaten tar fullt ansvar för den information som sänds via applikationen. Övriga medlemsstater uppmanas dock att underrätta kommissionen om alla förhållanden som kan motivera ett sådant borttagande.

3.4.7.2.3   Innehåller i begäran om tillfälligt borttagande

Varje begäran om tillfälligt borttagande ska åtföljas av en motivering med uppgift om skälen till begäran samt av alla tillgängliga dokument som styrker dessa skäl. Kommissionen granskar varje begäran, särskilt motiveringen och de styrkande dokumenten. Kommissionen får begära kompletterande upplysningar, förtydliganden eller yttranden av den underrättande medlemsstaten och/eller övriga medlemsstater innan den fattar beslut.

3.4.7.2.4   Beslut om borttagande

Om kommissionen på grundval av den motivering som lämnats beslutar att ta bort en underrättelse från Rapexwebbplatsen ska den underrätta alla medlemsstater per e-post eller på något annat lika effektivt sätt och vid behov även allmänheten genom att offentliggöra en rättelse på webbplatsen.

3.4.7.2.5   Nytt offentliggörande av en underrättelse som har tagits bort tillfälligt

Den underrättande medlemsstaten ska omedelbart informera kommissionen när skälen till borttagandet av en underrättelse från Rapexwebbplatsen inte längre är giltiga. Den ska särskilt informera kommissionen om resultaten av alla nya riskbedömningar för att kommissionen ska kunna avgöra om en underrättelse ska behållas i Rapexapplikationen och på nytt offentliggöras på Rapexwebbplatsen eller om den definitivt ska dras tillbaka från Rapex (på begäran av den underrättande medlemsstaten).

Kommissionen får efter en motiverad begäran av den underrättande medlemsstaten på nytt offentliggöra en underrättelse på Rapexwebbplatsen efter det att riskbedömningen har klargjorts.

Kommissionen ska informera övriga medlemsstater om ett nytt offentliggörande av en underrättelse på Rapexwebbplatsen per e-post eller på något annat lika effektivt sätt samt även allmänheten genom att ersätta rättelsen på webbplatsen med en ny rättelse.

3.4.8   Underrättelser som är äldre än tio år

Kommissionen kommer att placera alla underrättelser som är äldre än tio år i en separat del av Rapexwebbplatsen. Dessa underrättelser kommer fortfarande att finnas tillgängliga för allmänheten.

3.5   Tidpunkt och tidsfrister för underrättelser

3.5.1   Tidpunkt för underrättelsen

Enligt artikel 12.1 i produktsäkerhetsdirektivet och artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 ska medlemsstaterna omedelbart meddela kommissionen via Rapexapplikationen om förebyggande och begränsande åtgärder avseende produkter som medför allvarliga risker. Detta gäller både obligatoriska och frivilliga åtgärder, men tidpunkten för underrättelsen är olika.

a)   Tvingande åtgärder

Obligatoriska åtgärder ska anmälas via Rapexapplikationen omedelbart efter det att de har vidtagits eller efter det beslut om att de ska vidtas har fattats, även om de på nationell nivå troligen kommer att överklagas, redan har överklagats eller omfattas av krav på offentliggörande.

Detta ligger i linje med syftet med Rapex, dvs. att säkerställa ett snabbt informationsutbyte mellan medlemsstaterna och kommissionen för att förhindra tillhandahållande och användning av produkter som medför en risk.

b)   Frivilliga åtgärder

Enligt artikel 5.3 i produktsäkerhetsdirektivet och artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008 ska ekonomiska aktörer underrätta de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna om frivilliga åtgärder och åtgärder som vidtagits för att förebygga riskerna för konsumenterna beträffande produkter som de har släppt ut på marknaden (i idealfallet med en underrättelse via en ”Business Gateway”). En myndighet i en medlemsstat som får en sådan underrättelse ska använda denna information som grund för en underrättelse (om alla underrättelsekriterier är uppfyllda) och omedelbart sända en sådan underrättelse efter att ha mottagit Business Gateway-underrättelsen.

Om frivilliga åtgärder vidtas i form av en överenskommelse mellan en ekonomisk aktör och en myndighet i en medlemsstat eller efter en myndighets rekommendation till en tillverkare eller distributör en underrättelse omedelbart sändas efter det att överenskommelsen ingåtts eller rekommendationen antagits.

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av skyldigheten att underrätta fastställs i tillägg 4 i del III i dessa riktlinjer särskilda tidsfrister för underrättelser till kommissionen via Rapexapplikationen (32).

3.5.2   Tidsfrister (33)

Medlemsstaterna meddelar kommissionen om vidtagna förebyggande och begränsande åtgärder så snart som möjligt och senast inom de tidsfrister som anges i tillägg 4 i del III i dessa riktlinjer. I syfte att se till att tidsfristerna hålls ska det på nationell nivå finnas lämpliga rutiner för vidarebefordran av upplysningar mellan de nationella myndigheter som ansvarar för produktsäkerhet och Rapexkontaktpunkten (se kapitel 5.1 i del II).

De angivna tidsfristerna gäller oavsett eventuella överklagandeförfaranden eller officiella krav på offentliggörande.

3.5.3   Nödsituationer

Alla underrättelser avseende produkter som medför en allvarlig risk som kräver nödåtgärder ska föregås av ett telefonsamtal från Rapexkontaktpunkten till mobiltelefonnumret till kommissionens Rapexgrupp för att underlätta för omedelbara åtgärder och uppföljning. Denna regel är särskilt viktig för underrättelser som sänds under veckoslut eller på helgdagar (se även kapitel 5.1 i del II).

4.   
  Uppföljning

4.1   Kommunikation om uppföljning

Medlemsstaterna meddelar kommissionen om eventuella resultat efter deras uppföljning i samband med Rapexunderrättelser (dvs. ”underrättelser enligt artikel 12” och ”underrättelser som kräver nödåtgärder” samt ”underrättelser enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008)” och information om produkter som utgör en risk som sänts av kommissionen (kapitel 3.3.4).

Medlemsstaterna uppmanas dessutom att meddela kommissionen om eventuell uppföljning avseende underrättelser om icke allvarliga risker och underrättelser för kännedom.

4.2   Uppföljningsunderrättelsernas innehåll

4.2.1   Uppgifternas omfattning

Resultaten av uppföljningen ska meddelas kommissionen i form av uppföljningsunderrättelser. För att harmonisera typen av upplysningar och inskränka arbetsbördan så mycket som möjligt ska medlemsstaterna sända uppföljningsunderrättelser särskilt i följande situationer:

a)   En anmäld produkt har påträffats på marknaden.

En uppföljningsunderrättelse sänds när de nationella myndigheterna påträffar den anmälda produkten på marknaden eller vid de yttre gränserna. Denna uppföljningsunderrättelse innehåller fullständiga uppgifter om produkten (t.ex. namn, varumärke, modellnummer, streckkod, partinummer) samt uppgift om det sammanlagda antal enskilda produkter som har påträffats på marknaden. Följande uppgifter om de åtgärder som vidtagits ska också meddelas: typ (obligatoriska eller frivilliga åtgärder), kategori (t.ex. tillbakadragande från marknaden, återkallelse från konsumenter), omfattning (t.ex. hela landet, lokalt), dag för ikraftträdande och giltighetstid (t.ex. tills vidare, tillfälligt). Om den anmälda produkten har påträffats på marknaden men inga åtgärder har vidtagits ska de särskilda skälen för detta anges i uppföljningsunderrättelsen.

För att minska de nationella myndigheternas börda när det gäller deras uppföljningspraxis behöver medlemsstaterna inte informera kommissionen (om inte kommissionen begär att bli informerad) om slutsatserna från uppföljningen genom en uppföljningsunderrättelse när den anmälda produkten inte längre påträffas på marknaden.

b)   Avvikande riskbedömning

En uppföljningsunderrättelse ska sändas när slutsatserna av en riskbedömning som utförts av en myndighet i den svarande medlemsstaten skiljer sig från slutsatserna i den ursprungliga underrättelsen. Denna uppföljningsunderrättelse ska innehålla en närmare riskbeskrivning (med resultat av provningar, en riskbedömning och upplysningar om kända olycksfall och tillbud) samt, åtföljas av styrkande dokument (t.ex. provningsrapporter och intyg). Den svarande medlemsstaten ska också styrka att den riskbedömning som lämnas tillsammans med dess uppföljningsunderrättelse har utförts på samma produkt som den anmälda produkten, dvs. samma varumärke, namn, modellnummer, partinummer, ursprung, etc.

c)   Kompletterande information

En uppföljningsunderrättelse ska sändas när de nationella myndigheterna samlar in kompletterande upplysningar (i samband med sin uppföljning) som kan vara av betydelse för övervakningen och tillsynen av marknaden i övriga medlemsstater.

Medlemsstaterna uppmanas att samla in kompletterande upplysningar som kan vara av betydelse för myndigheterna dels i övriga medlemsstater, dels i länder utanför EU som har ett nära samarbete med EU när det gäller produktsäkerhet. Uppgifterna ska inbegripa information om produktens ursprung (t.ex. ursprungsland, tillverkare och/eller exportörer) samt upplysningar om leveranskedjan (t.ex. bestämmelseländer, importörer och distributörer). Det land som utför uppföljningen ska bifoga alla tillgängliga styrkande dokument till uppföljningsunderrättelsen, t.ex. kopior av beställningssedlar, köpeavtal, fakturor, tulldeklarationer, etc.

Medlemsstaterna kan också ange om viss uppföljning har utförts trots att produkten inte har påträffats på deras territorium.

4.2.2   Uppföljningsunderrättelsernas fullständighet

Rapexkontaktpunkten i den svarande medlemsstaten ska, tillsammans med den ansvariga myndigheten, se till att alla uppgifter som lämnas i deras uppföljningsunderrättelse är korrekta och fullständiga samt att det inte råder någon sammanblandning med andra liknande produkter som finns på EU:s marknad (se även kapitel 5.1 i del II).

Standardformuläret för uppföljningsunderrättelser finns i tillägg 2 i del III i dessa riktlinjer. Om vissa uppgifter av betydelse inte finns tillgängliga när en uppföljningsunderrättelse sänds ska den svarande medlemsstaten ange detta på uppföljningsformuläret. När denna information är tillgänglig kan den svarande medlemsstaten begära att dess uppföljningsunderrättelse uppdateras. Den uppdaterade uppföljningsunderrättelsen granskas av kommissionen innan det valideras och sänds vidare genom systemet.

Rapexkontaktpunkten ska ge anvisningar till alla nationella myndigheter i den egna medlemsstaten som medverkar i Rapexnätverket om vilka uppgifter som krävs för att fylla i uppföljningsunderrättelseformuläret på ett korrekt sätt. Detta bidrar till att garantera att de uppgifter som myndigheterna lämnar till kontaktpunkten är korrekta och fullständiga (se kapitel 5.1 i del II).

4.2.3   Uppdatering av validerade uppföljningsunderrättelser

Den svarande medlemsstaten ska, så snart som möjligt och inom de tidsfrister som anges i tillägg 4 i del III i dessa riktlinjer, underrätta kommissionen om alla förändringar som kan kräva ändringar av en uppföljningsunderrättelse som har sänts via Rapexapplikationen. Medlemsstaterna ska särskilt informera kommissionen om förändringar av de vidtagna åtgärdernas status eller av den riskbedömning som bifogats deras uppföljningsunderrättelse.

Kommissionen granskar uppgifterna från den svarande medlemsstaten och uppdaterar vid behov de berörda uppgifterna.

4.2.4   Ansvar för uppföljningsunderrättelser

Den underrättande medlemsstaten ansvarar för de lämnade uppgifterna i uppföljningsunderrättelser (34).

Den myndighet eller de myndigheter som deltar i uppföljningen (t.ex. genom att göra riskbedömningen eller vidta begränsande åtgärder) ansvarar för de uppgifter som lämnas i uppföljningsunderrättelserna. Rapexkontaktpunkten ska kontrollera och validera alla uppföljningsunderrättelser som utarbetats av respektive myndighet innan uppgifterna sänds vidare till kommissionen (se även kapitel 5.1 i del II).

De åtgärder som kommissionen vidtar, t.ex. granskning och validering av uppföljningsunderrättelser, innebär inte att kommissionen tar ansvar för de uppgifter som lämnats, utan detta ansvar ligger kvar hos den medlemsstat som lämnade in uppföljningsunderrättelsen.

4.2.5   Svar på uppföljningsunderrättelser

Medlemsstaterna kan svara på eventuella uppföljningsunderrättelser avseende deras egna meddelanden genom att inleda en diskussion om det samarbetsprojekt på internet som står till medlemsstaternas förfogande för utbyte av information (se kapitel 5.3.2 i del II). Detta säkerställer att svaret är synligt för alla medlemmar i Rapex.

4.3   Aktörer och funktioner i samband med uppföljningen

De parter som deltar i uppföljningsunderrättelseprocessen och deras ansvar inom denna är följande:

4.3.1   Ekonomiska aktörer (35)

Ekonomiska aktörer deltar inte direkt i inlämningen av uppföljningsunderrättelser. De ekonomiska aktörerna måste emellertid samarbeta med nationella myndigheter och tillhandahålla dem information om en produkt som omfattas av en befintlig underrättelse, för att underlätta skapandet och inlämningen av uppföljningsunderrättelser via Rapexapplikationen.

4.3.2   Marknadskontrollmyndigheter

Marknadskontrollmyndigheterna meddelar Europeiska kommissionen genom Rapexapplikationen om eventuell uppföljning eller annan information om underrättelser.

4.3.3   Europeiska kommissionen

Europeiska kommissionen granskar och validerar uppföljningsunderrättelserna enligt specifikationerna i kapitel 4.2 i del II.

4.4   Arbetsgång

4.4.1   Skapande och inlämnande av en uppföljningsunderrättelse från en medlemsstat

Den nationella Rapexkontaktpunkten ansvarar för inlämningen av uppföljningsunderrättelser via Rapexapplikationen (se kapitel 5.1 i del II).

4.4.2   Kommissionens granskning av uppföljningsunderrättelserna

4.4.2.1   Korrekthet och fullständighet

Kommissionen granskar alla uppföljningsunderrättelser som den tar emot genom Rapexapplikationen innan de valideras och sänds vidare till medlemsstaterna. Granskningen inriktas på om de lämnade upplysningarna är korrekta och fullständiga.

Kommissionen kontrollerar om en uppföljningsunderrättelse uppfyller alla relevanta krav i produktsäkerhetsdirektivet och i dessa riktlinjer samt om det korrekta förfarandet har följts. När kommissionen har bekräftat att en uppföljningsunderrättelse är korrekt kontrollerar den om den är fullständig. Kapitel 4.2.2 i dessa riktlinjer ska användas som referens för denna granskning.

Kommissionen lägger särskild vikt vid uppföljningsunderrättelser som innehåller riskbedömningar. Kommissionen kontrollerar särskilt att riskbeskrivningen är fullständig, tydligt presenterad och väl dokumenterad samt att den är tydligt kopplad till den produkt som underrättelsen gäller.

4.4.2.2   Begäran om kompletterande information

Innan kommissionen validerar en uppföljningsunderrättelse får den begära kompletterande information eller förtydliganden av den svarande medlemsstaten inom en bestämd tidsfrist. Valideringen av en uppföljningsunderrättelse kan göras avhängig av att den begärda informationen har inkommit.

Kommissionen får begära yttranden om en validerad uppföljningsunderrättelse av alla medlemsstater, särskilt den underrättande medlemsstaten. Medlemsstaten ska lämna sitt yttrande till kommissionen inom en tidsfrist som anges av kommissionen. Den underrättande medlemsstaten ska dessutom informera kommissionen om det krävs några ändringar av underrättelsen (t.ex. riskbedömningen) eller dess status (t.ex. definitivt tillbakadragande från systemet).

4.4.3   Validering och vidarebefordran av uppföljningsunderrättelser

Alla uppföljningsunderrättelser som bedöms vara korrekta och fullständiga valideras och sänds vidare av kommissionen inom de tidsfrister som anges i tillägg 5 till dessa riktlinjer.

Kommissionen validerar inte uppföljningsunderrättelser med en riskbedömning som avviker från riskbedömningen i den underrättelse de hänvisar till, om riskbedömningen inte är fullständig, tydligt presenterad och väl dokumenterad, eller om det inte är styrkt att riskbedömningen gjordes för den produkt som underrättelsen gäller.

4.4.4   Definitivt tillbakadragande av en uppföljningsunderrättelse från Rapex

Uppföljningsunderrättelser som sänts via Rapexapplikationen behålls i systemet lika länge som den underrättelse de hänför sig till. Kommissionen får definitivt dra tillbaka en validerad uppföljningsunderrättelse från Rapexapplikationen om den underrättelse till vilken denna uppföljningsunderrättelse hänför sig har dragits tillbaka från Rapex (enligt kapitel 3.4.7.1.1 i del II i dessa riktlinjer). Kommissionen får också dra tillbaka en validerad uppföljningsunderrättelse när den uppenbart innehåller felaktig information, t.ex. när

| a) | en produkt som den svarande medlemsstaten har påträffat på marknaden skiljer sig från den produkt som underrättelsen gäller, |
| --- | --- |

a)

en produkt som den svarande medlemsstaten har påträffat på marknaden skiljer sig från den produkt som underrättelsen gäller,

| b) | de åtgärder som den svarande medlemsstaten vidtagit har överklagats i domstol eller genom andra förfaranden med resultatet att åtgärderna inte längre gäller, |
| --- | --- |

b)

de åtgärder som den svarande medlemsstaten vidtagit har överklagats i domstol eller genom andra förfaranden med resultatet att åtgärderna inte längre gäller,

| c) | den riskbedömning som den svarande medlemsstaten har gjort visar sig vara felaktig eller gäller en annan produkt än den som underrättelsen avser. |
| --- | --- |

c)

den riskbedömning som den svarande medlemsstaten har gjort visar sig vara felaktig eller gäller en annan produkt än den som underrättelsen avser.

Bestämmelserna i kapitel 3.4.7.1.2 och 3.4.7.1.3 gäller.

När kommissionen beslutar att dra tillbaka en uppföljningsunderrättelse tas den bort från Rapex (eller osynliggörs på annat sätt för användarna av systemet).

Kommissionen informerar alla medlemsstater om tillbakadragandet av en uppföljningsunderrättelse via det samarbetsprojekt på internet som avses i kapitel 5.3.2 i del II eller via andra lika effektiva medel.

4.5   Tidsfrister för inlämning av uppföljningsunderrättelser

Medlemsstaterna ska lämna in uppföljningsunderrättelser till kommissionen så snart som möjligt och senast inom de tidsfrister som anges i tillägg 4 till dessa riktlinjer.

I syfte att se till att tidsfristerna hålls ska det på nationell nivå fastställas lämpliga rutiner för vidarebefordran av upplysningar mellan alla behöriga myndigheter och Rapexkontaktpunkten (se kapitel 5.1 i del II).

Tidsfristerna gäller oavsett eventuella överklagandeförfaranden eller officiella krav på offentliggörande.

4.6   Begäran om sekretess

En svarande medlemsstat får begära sekretess avseende dess uppföljningsunderrättelse. I en sådan begäran ska det tydligt anges vilka delar av uppföljningsunderrättelsen som ska omfattas av sekretessen. En begäran om sekretess ska dessutom alltid åtföljas av en motivering som tydligt anger skälen till begäran.

En begäran om sekretess granskas av kommissionen i syfte att bedöma om den är motiverad (dvs. att den följer bestämmelserna i produktsäkerhetsdirektivet och i dessa riktlinjer) och fullständig (dvs. att det anges vilka delar av formuläret sekretessen omfattar och att den innehåller en motivering). Det slutliga beslutet om sekretess fattas av kommissionen efter samråd med den ansvariga kontaktpunkten för Rapex (se kapitel 5.1 i del II).

Kommissionen och medlemsstaterna ska behandla uppföljningsunderrättelser med begäran om sekretess på samma sätt som de andra uppföljningsunderrättelserna. En delvis eller helt sekretessbelagd uppföljningsunderrättelse hindrar inte att den sänds vidare via Rapexapplikationen till de behöriga nationella myndigheterna. Varken kommissionen eller medlemsstaterna får dock lämna ut någon sekretessbelagd del av en uppföljningsunderrättelse till allmänheten. Dessa uppgifter är konfidentiella och får därför inte offentliggöras i någon form.

Den medlemsstat som lämnar in uppföljningsunderrättelsen drar tillbaka sin begäran om sekretess omedelbart efter det att den får kännedom om att skälen till en sådan begäran inte längre är giltiga. Kommissionen ska underrätta alla medlemsstater om tillbakadragandet av sekretessen efter att ha mottagit en sådan begäran av den svarande medlemsstaten.

5.   
  Rapexnätverk

5.1   Nationella Rapexkontaktpunkter

Varje medlemsstat ska inrätta en enda Rapexkontaktpunkt som ska sköta Rapex på nationell nivå. Medlemsstaterna ska besluta inom vilken nationell myndighet kontaktpunkten ska inrättas. Varje medlemsstat ska också organisera sitt nationella Rapexnätverk i syfte att garantera ett effektivt informationsflöde mellan den nationella kontaktpunkten och de olika myndigheter som medverkar i Rapex (se kapitel 5.4 i del 1 och kapitel 1.2 i del II).

5.1.1   Organisation

Varje medlemsstat ska ge den nationella kontaktpunkten de resurser och den information den behöver för att kunna utföra sina uppgifter och, i synnerhet, sköta systemet med en effektiv beredskap och kontinuitet.

Rapexkontaktpunkten ska ha en särskild e-postadress för Rapex, som ska vara åtkomlig för alla tjänstemän på den kontaktpunkten (t.ex. rapex@...). Personliga eller privata e-postadresser för tjänstemän med ansvar för Rapexkontaktpunkten bör inte användas som e-postadress för Rapexkontaktpunkten. Rapexkontaktpunkten ska också ha ett direkt telefonnummer på vilket den kan nås under och utanför kontorstid.

5.1.2   Uppgifter

Huvuduppgifterna för en Rapexkontaktpunkt är att

| a) | organisera och leda det nationella Rapexnätverkets arbete i enlighet med bestämmelserna i dessa riktlinjer, |
| --- | --- |

a)

organisera och leda det nationella Rapexnätverkets arbete i enlighet med bestämmelserna i dessa riktlinjer,

| b) | utbilda och bistå alla nätverkets myndigheter i användningen av Rapex, |
| --- | --- |

b)

utbilda och bistå alla nätverkets myndigheter i användningen av Rapex,

| c) | se till att alla Rapexuppgifter som följer av produktsäkerhetsdirektivet och dessa riktlinjer utförs korrekt och, i synnerhet, att all information som krävs (dvs. underrättelser, uppföljningsunderrättelser, kompletterande upplysningar, etc.) utan dröjsmål lämnas till kommissionen, |
| --- | --- |

c)

se till att alla Rapexuppgifter som följer av produktsäkerhetsdirektivet och dessa riktlinjer utförs korrekt och, i synnerhet, att all information som krävs (dvs. underrättelser, uppföljningsunderrättelser, kompletterande upplysningar, etc.) utan dröjsmål lämnas till kommissionen,

| d) | vidarebefordra information mellan kommissionen och de nationella myndigheter som ansvarar för marknadskontrollen och myndigheter med ansvar för kontrollerna vid de yttre gränserna, |
| --- | --- |

d)

vidarebefordra information mellan kommissionen och de nationella myndigheter som ansvarar för marknadskontrollen och myndigheter med ansvar för kontrollerna vid de yttre gränserna,

| e) | granska och validera den information som tas emot från alla myndigheter innan den sänds vidare till kommissionen via Rapexapplikationen, |
| --- | --- |

e)

granska och validera den information som tas emot från alla myndigheter innan den sänds vidare till kommissionen via Rapexapplikationen,

| f) | innan en underrättelse sänds, kontrollera om produkten redan har anmälts eller information om produkten har utväxlats via Rapexapplikationen (för att undvika dubblering av underrättelser), |
| --- | --- |

f)

innan en underrättelse sänds, kontrollera om produkten redan har anmälts eller information om produkten har utväxlats via Rapexapplikationen (för att undvika dubblering av underrättelser),

| g) | delta i arbetsgruppsmöten för Rapexkontaktpunkter och i andra evenemang om driften av Rapex, |
| --- | --- |

g)

delta i arbetsgruppsmöten för Rapexkontaktpunkter och i andra evenemang om driften av Rapex,

| h) | föreslå eventuella förbättringar av systemets drift, |
| --- | --- |

h)

föreslå eventuella förbättringar av systemets drift,

| i) | omedelbart underrätta kommissionen om alla tekniska problem med funktionerna i Rapexapplikationen, |
| --- | --- |

i)

omedelbart underrätta kommissionen om alla tekniska problem med funktionerna i Rapexapplikationen,

| j) | samordna alla nationella verksamheter och initiativ som utförs i samband med Rapex, |
| --- | --- |

j)

samordna alla nationella verksamheter och initiativ som utförs i samband med Rapex,

| k) | förklara för berörda parter hur Rapex fungerar och förtydliga vad som åligger dem, särskilt skyldigheten avseende underrättelser från näringsidkare som anges i artikel 5.3 i produktsäkerhetsdirektivet. |
| --- | --- |

k)

förklara för berörda parter hur Rapex fungerar och förtydliga vad som åligger dem, särskilt skyldigheten avseende underrättelser från näringsidkare som anges i artikel 5.3 i produktsäkerhetsdirektivet.

5.2   Rapexnätverk på EU-nivå och nationell nivå

5.2.1   Nätverket för Rapexkontaktpunkter

Kommissionen organiserar och leder arbetet i nätverket för Rapexkontaktpunkterna. Detta nätverk består av samtliga Rapexkontaktpunkter i medlemsstaterna och i EES-staterna.

Kommissionen kallar regelbundet till möten i nätverket för Rapexkontaktpunkter för att diskutera driften av systemet (t.ex. informera om den senaste utvecklingen av Rapex, utbyta erfarenheter och praktisk kunskap) och för att förbättra samarbetet mellan Rapexkontaktpunkterna.

5.2.2   Rapexnätverk på nationell nivå

Rapexkontaktpunkterna organiserar och leder arbetet i sina egna nationella Rapexnätverk. Nätverket består av

| a) | Rapexkontaktpunkten, |
| --- | --- |

a)

Rapexkontaktpunkten,

| b) | marknadskontrollmyndigheter med ansvar för att övervaka produktsäkerheten, och |
| --- | --- |

b)

marknadskontrollmyndigheter med ansvar för att övervaka produktsäkerheten, och

| c) | myndigheter med ansvar för kontrollerna vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

c)

myndigheter med ansvar för kontrollerna vid de yttre gränserna.

Rapexkontaktpunkterna uppmanas att sköta organisationen och driften av det nationella Rapexnätverket i syfte att se till att alla medverkande myndigheter känner till sina funktioner och ansvarsområden när det rör driften av Rapex. Detta bör vara förenligt med informationen i dessa riktlinjer.

Rapexkontaktpunkterna uppmanas att underlätta regelbundet och kontinuerligt utbyte av information och diskussion med sina nationella nätverk för att förklara för alla medverkande myndigheter hur Rapex är organiserat, hur det fungerar och, om nödvändigt, för att ge utbildning.

5.3   Rapex interna kommunikationsverktyg, praktiska och tekniska rutiner för Rapex och bästa praxis

5.3.1   Språk

Valet av språk i underrättelserna och uppföljningsunderrättelserna samt i kommunikationen mellan Rapexkontaktpunkterna och kommissionen ska ske med beaktande av Rapexsystemets syften och måste garantera ett snabbt utbyte av information mellan medlemsstaterna och kommissionen om produkter som medför allvarliga risker.

För att underlätta nätverksarbetet uppmanas medlemsstaternas myndigheter att använda kommissionens befintliga eTranslation-webbplats för att se till att alla medlemsstater förstår vad som kommuniceras via Rapex.

En länk till det här översättningsverktyget för att lämna in dokument eller utdrag från texter för översättning från och till alla EU-språk finns tillgängligt i samarbetsprojektet (36) (se kapitel 5.3.2 i del II).

5.3.2   Onlineverktyg för Rapex

a)   Rapexsystem

Kommissionen har upprättat och underhåller en webbaserad applikation för kommunikationen via Rapex (Rapexapplikationen). Medlemsstaterna använder detta system för att utarbeta och lämna in underrättelser och uppföljningsunderrättelser via Rapexapplikationen, och kommissionen ska använda den för att validera och vidaresända de dokument den tar emot.

Kommissionen ger åtkomst till systemet för alla Rapexkontaktpunkter, behöriga nationella myndigheter och ansvariga kommissionsavdelningar. Kommissionen fastställer bestämmelserna för beviljande av åtkomst till systemet och ger åtkomst till så många användare som möjligt, med beaktande av behov och tekniska begränsningar.

Om Rapexsystemet tillfälligt är ur drift (av andra orsaker än regelbundet och planerat underhåll) ska medlemsstaterna bara sända sina underrättelser om allvarliga risker till kommissionen (dvs. ”underrättelser enligt artikel 12”, ”underrättelser enligt artikel 12 som kräver nödåtgärder” eller ”underrättelser enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008)”.

Inlämnandet av andra underrättelser och uppföljningsunderrättelser avbryts tills Rapexsystemet är återupprättat. Medan systemet inte är i drift bör Rapexunderrättelser skickas till kommissionen via e-post till: just-rapex@ec.europa.eu eller till en annan e-postadress som har meddelats i förväg. Om e-post inte kan användas ska Rapexunderrättelserna sändas till kommissionen per andra sätt som anses lämpliga (37).

b)   ”Product Safety Business Alert Gateway”

”Product Safety Business Alert Gateway” (nedan kallad Business Gateway) syftar till att förenkla de praktiska aspekterna av skyldigheten för producenter och distributörer, eller deras auktoriserade representant, att enligt artikel 5.3 i produktsäkerhetsdirektivet meddela medlemsstaternas behöriga nationella myndigheter om de vet eller borde veta, på grundval av information i deras besittning och för yrkesmässigt bruk, att en produkt som de har släppt ut på marknaden är farlig.

”Business Gateway” består av två delar: i) underrättelseformuläret och ii) onlinedatabasen. Underrättelseformuläret är avsett att användas av tillverkare och distributörer för att informera medlemsstaternas behöriga nationella myndigheter om att en produkt som de har släppt ut på marknaden är farlig, i linje med deras skyldighet enligt artikel 5.3 i produktsäkerhetsdirektivet. Onlinedatabasen är avsedd att användas av medlemsstaternas nationella myndigheter med ansvar för att ta emot underrättelser om farliga konsumentprodukter som lämnats in av producenter och distributörer. Den behöriga nationella myndigheten kan använda den tillhandahållna informationen för att lämna in en Rapexunderrättelse, om alla kriterier för detta är uppfyllda.

c)   Samarbetsprojekt

Kommissionen driver också ett samarbetsprojekt för utbyte av information mellan kommissionen och medlemsstaternas behöriga nationella myndigheter. Detta inkluderar EU:s plattform för konsumentproduktsäkerhet, som är öppen för Rapexkontaktpunkterna och deras kolleger som arbetar med produktsäkerhetsfrågor på de behöriga nationella myndigheterna för alla Rapexrelaterade frågor. Begäran om tillgång till projektet måste göras av Rapexkontaktpunkterna i den berörda medlemsstaten och godkännas av kommissionen.

I detta projekt ingår också ett avsnitt, som hanteras av kommissionen, med användbara tips och information om hur Rapex fungerar och material från medlemsstaterna.

d)   Riktlinjer för riskbedömning (38)

Kommissionen har utvecklat dessa riktlinjer som finns på Rapexwebbplatsen för att underlätta riskbedömningen av produkter som anmälts via Rapexsystemet, i enlighet med principerna i tillägg 6.

5.3.3   Kontaktuppgifter

Kommissionen tillhandahåller Rapexkontaktpunkterna med kontaktuppgifterna för kommissionens Rapexgrupper, bl.a. namn, e-postadresser och telefonnummer.

Rapexkontaktpunkterna ger sina kontaktuppgifter till kommissionen, vilka ska inbegripa namn på de tjänstemän som arbetar vid kontaktpunkten, namn och adress för den myndighet där kontaktpunkten är inrättad samt e-postadresser och telefonnummer till tjänstemännen. Kontaktpunkterna ska omedelbart meddela ändringar av kontaktuppgifterna till kommissionen. Kommissionen ska offentliggöra och uppdatera en förteckning med kontaktuppgifterna till kontaktpunkter på Rapexwebbplatsen.

Medlemsstaterna behandlar kontaktuppgifter som innehåller personuppgifter i enlighet med EU:s lagstiftning om dataskydd. Avseende informationsutbytet genom Rapex bör medlemsstaterna behandla personuppgifter på ett sätt som säkerställer att de sprids och vidarebefordras endast när det är absolut nödvändigt.

5.3.4   Rapex drift utanför normal kontorstid

Rapex drivs kontinuerligt Kommissionen och Rapexkontaktpunkterna ska se till att de tjänstemän som ansvarar för driften av Rapex alltid kan kontaktas (per telefon eller e-post eller på något annat sätt som är lika effektivt) och att de även i nödsituationer och utanför normal kontorstid kan vidta alla åtgärder som behövs, t.ex. under veckoslut och helgdagar.

Kommissionen tillhandahåller Rapexkontaktpunkterna ett nödnummer, som bör användas för att kontakta kommissionens Rapexgrupper utanför arbetstiden, som prioriteras framför alla andra kommunikationskanaler.

Rapexkontaktpunkterna tillhandahåller kommissionen sina kontaktuppgifter, inklusive telefonnummer till tjänstemän som kan kontaktas under och utanför arbetstiden. Kontaktpunkterna ska omedelbart meddela varje ändring av kontaktuppgifterna till kommissionen.

DEL III

TILLÄGG

1.   
  Fält och information som inkluderas i underrättelser
   (39)

Fält som kommer att offentliggöras på webben är skuggade.

| Underrättelseformulär |
| --- |
| Avsnitt 1: Allmän information |
| Ärendenummer |
| Datum när filen skapades |
| Datum för validering/vidarebefordran |
| Typ av underrättelse* |
| Underrättande land |
| Fullständiga kontaktuppgifter för den underrättande myndigheten* |
| Avsnitt 2: Produkt |
| Produkt för yrkesmässigt bruk/konsumentprodukt |
| Produktkategori* |
| OECD-portalkategori (om känd) |
| Produkt (vad produkten är)* |
| Namn* |
| Varumärke* |
| Typ/modellnummer:* |
| Partinummer/streckkod* |
| Tullkod* |
| Beskrivning av produkten och förpackningen* |
| Totalt antal enskilda produkter som omfattas av underrättelsen(om känt)* |
| Foton: |
| Avsnitt 3: Gällande förordningar och standarder |
| Lagstiftning (t.ex. direktiv, beslut eller förordning)* |
| Standarder* |
| Intyg om överensstämmelse* |
| Är produkten en förfalskning?* |
| Certifikat |
| Avsnitt 4: Spårbarhet |
| Ursprungsland (var produkten är tillverkad)* |
| Bestämmelseländer* |
| Kontaktuppgifter för tillverkaren eller dennes företrädare* |
| Kontaktuppgifter för exportören/exportörerna* |
| Kontaktuppgifter för importören/importörerna* |
| Kontaktuppgifter för distributören/distributörerna* |
| Kontaktuppgifter för återförsäljaren/återförsäljarna* |
| Säljs produkten (även) online? |
| Beskriv närmare: Webbadress |
| Avsnitt 5: Riskbedömning |
| Riskkategori* |
| Risknivå |
| Sammanfattning av testresultaten* |
| Beskrivning av det tekniska problemet som leder till den högsta risknivån |
| Riskbeskrivning (hur den tekniska defekten leder till risken)* |
| EU-föreskrifter och/eller EU-standarder på grundval av vilka produkten provades och inte uppfyllde kraven* |
| Upplysningar om kända tillbud och olycksfall* |
| Avsnitt 6: Åtgärder |
| Typ av vidtagna åtgärder* |
| Om frivilliga: | Typ av ekonomisk aktör som vidtagit den anmälda åtgärden (åtgärderna)* |
| Namn på ekonomisk aktör som vidtagit den anmälda åtgärden (åtgärderna)* |
| Om Obligatoriskt | Namn på myndighet som beställt den anmälda åtgärden (åtgärderna)* |
| Typ av ekonomisk aktör till vilken åtgärden (åtgärderna) beställdes* |
| Kategori av åtgärder* |
| Datum för ikraftträdande* |
| Löptid* |
| Tillämpningsområde* |
| Har underrättelsen sänts av en tillverkare eller en distributör enligt artikel 5.3 i produktsäkerhetsdirektivet?* |
| URL-länk till företagets sida för återtagande (om tillgänglig) |
| Avsnitt 7: Sekretess |
| Är underrättelsen konfidentiell?* |
| Sekretessens omfattning |
| Motivering |
| Avsnitt 8: Övrigt |
| Kompletterande information |
| Skäl för att sända en ”underrättelse för kännedom” |
| Bilagor |
| Fotografier (produkt, förpackning och märkning) |
| Certifikat |
| Provningsprotokoll och riskbedömning |
| Underrättelse som skickats av en ekonomisk aktör via Business Gateway |
| Vidtagna åtgärder |
| * Indikerar ett obligatoriskt fält |

Underrättelseformulär

Avsnitt 1: Allmän information

Ärendenummer

Datum när filen skapades

Datum för validering/vidarebefordran

Typ av underrättelse*

Underrättande land

Fullständiga kontaktuppgifter för den underrättande myndigheten*

Avsnitt 2: Produkt

Produkt för yrkesmässigt bruk/konsumentprodukt

Produktkategori*

OECD-portalkategori (om känd)

Produkt (vad produkten är)*

Namn*

Varumärke*

Typ/modellnummer:*

Partinummer/streckkod*

Tullkod*

Beskrivning av produkten och förpackningen*

Totalt antal enskilda produkter som omfattas av underrättelsen(om känt)*

Foton:

Avsnitt 3: Gällande förordningar och standarder

Lagstiftning (t.ex. direktiv, beslut eller förordning)*

Standarder*

Intyg om överensstämmelse*

Är produkten en förfalskning?*

Certifikat

Avsnitt 4: Spårbarhet

Ursprungsland (var produkten är tillverkad)*

Bestämmelseländer*

Kontaktuppgifter för tillverkaren eller dennes företrädare*

Kontaktuppgifter för exportören/exportörerna*

Kontaktuppgifter för importören/importörerna*

Kontaktuppgifter för distributören/distributörerna*

Kontaktuppgifter för återförsäljaren/återförsäljarna*

Säljs produkten (även) online?

Beskriv närmare: Webbadress

Avsnitt 5: Riskbedömning

Riskkategori*

Risknivå

Sammanfattning av testresultaten*

Beskrivning av det tekniska problemet som leder till den högsta risknivån

Riskbeskrivning (hur den tekniska defekten leder till risken)*

EU-föreskrifter och/eller EU-standarder på grundval av vilka produkten provades och inte uppfyllde kraven*

Upplysningar om kända tillbud och olycksfall*

Avsnitt 6: Åtgärder

Typ av vidtagna åtgärder*

Om frivilliga:

Typ av ekonomisk aktör som vidtagit den anmälda åtgärden (åtgärderna)*

Namn på ekonomisk aktör som vidtagit den anmälda åtgärden (åtgärderna)*

Om Obligatoriskt

Namn på myndighet som beställt den anmälda åtgärden (åtgärderna)*

Typ av ekonomisk aktör till vilken åtgärden (åtgärderna) beställdes*

Kategori av åtgärder*

Datum för ikraftträdande*

Löptid*

Tillämpningsområde*

Har underrättelsen sänts av en tillverkare eller en distributör enligt artikel 5.3 i produktsäkerhetsdirektivet?*

URL-länk till företagets sida för återtagande (om tillgänglig)

Avsnitt 7: Sekretess

Är underrättelsen konfidentiell?*

Sekretessens omfattning

Motivering

Avsnitt 8: Övrigt

Kompletterande information

Skäl för att sända en ”underrättelse för kännedom”

Bilagor

Fotografier (produkt, förpackning och märkning)

Certifikat

Provningsprotokoll och riskbedömning

Underrättelse som skickats av en ekonomisk aktör via Business Gateway

Vidtagna åtgärder

- Indikerar ett obligatoriskt fält

2.   
  Fält och information som ingår i uppföljningsunderrättelser
   (40)

Fält som kommer att offentliggöras på webben är skuggade.

| Avsnitt 1: Allmän information |
| --- |
| Ärendenummer |
| Validerad typ av underrättelse |
| Underrättande land |
| Datum när filen skapades |
| Datum för validering/vidarebefordran |
| Inlämningsnummer |
| Nummer för uppföljningsunderrättelse |
| Svarande land |
| Fullständiga kontaktuppgifter för den underrättande myndigheten |
| Validerad underrättelse för produktkategori |
| Underrättad produkt |
| Underrättat namn |
| Produkt (vad produkten är) |
| Namn (på produkten eller förpackningen) |
| Märke (på produkten eller förpackningen) |
| Typ/modellnummer |
| Partinummer/streckkod (eller annan information för att identifiera vilka produkter som påverkas) |
| Fotografier (produkt, förpackning och märkning) |
| Avsnitt 2: Typ av uppföljningsunderrättelse |
| Produkten har påträffats* |
| Totalt antal enskilda produkter som påträffats(om känt)* |
| Vidtagna åtgärder/åtgärder som inte har vidtagits |
| Typ av vidtagna åtgärder:* |
| Om frivilliga: | Typ av ekonomisk aktör som vidtagit den anmälda åtgärden (åtgärderna)* |
| Namn på ekonomisk aktör som vidtagit den anmälda åtgärden (åtgärderna)* |
| Om obligatoriska: | Namn på myndighet som beställt den anmälda åtgärden (åtgärderna)* |
| Typ av ekonomisk aktör till vilken åtgärden (åtgärderna) beställdes* |
| Kategori av åtgärder* |
| Datum för ikraftträdande* |
| Varaktighet* |
| Tillämpningsområde* |
| Vidtagna åtgärder |
| URL-länk till företagets sida för återtagande (om tillgänglig): |
| Avvikande riskbedömning* |
| Riskkategori* |
| Sammanfattning av provningsresultat (beskrivning av tekniska brister)* |
| Uppgift om föreskrifter och standarder (med klausuler) på grundval av vilka produkten provades* |
| Avvikande riskbedömning* |
| Upplysningar om kända tillbud och olycksfall* |
| Bilagor (certifikat, provningsprotokoll och riskbedömning ...) |
| Kompletterande information |
| Kompletterande upplysningar om distributionskanaler och/eller produktens ursprung |
| Kompletterande upplysningar om riskbedömningen |
| Övriga kompletterande upplysningar |
| Avsnitt 3: Sekretess |
| Är uppföljningen konfidentiell?* |
| Sekretessens omfattning |
| Motivering |
| Bilagor |
| Fotografier (produkt, förpackning och märkning) |
| Provningsprotokoll och riskbedömning |
| Certifikat |
| Vidtagna åtgärder |
| * Indikerar ett obligatoriskt fält. |

Avsnitt 1: Allmän information

Ärendenummer

Validerad typ av underrättelse

Underrättande land

Datum när filen skapades

Datum för validering/vidarebefordran

Inlämningsnummer

Nummer för uppföljningsunderrättelse

Svarande land

Fullständiga kontaktuppgifter för den underrättande myndigheten

Validerad underrättelse för produktkategori

Underrättad produkt

Underrättat namn

Produkt (vad produkten är)

Namn (på produkten eller förpackningen)

Märke (på produkten eller förpackningen)

Typ/modellnummer

Partinummer/streckkod (eller annan information för att identifiera vilka produkter som påverkas)

Fotografier (produkt, förpackning och märkning)

Avsnitt 2: Typ av uppföljningsunderrättelse

Produkten har påträffats*

Totalt antal enskilda produkter som påträffats(om känt)*

Vidtagna åtgärder/åtgärder som inte har vidtagits

Typ av vidtagna åtgärder:*

Om frivilliga:

Typ av ekonomisk aktör som vidtagit den anmälda åtgärden (åtgärderna)*

Namn på ekonomisk aktör som vidtagit den anmälda åtgärden (åtgärderna)*

Om obligatoriska:

Namn på myndighet som beställt den anmälda åtgärden (åtgärderna)*

Typ av ekonomisk aktör till vilken åtgärden (åtgärderna) beställdes*

Kategori av åtgärder*

Datum för ikraftträdande*

Varaktighet*

Tillämpningsområde*

Vidtagna åtgärder

URL-länk till företagets sida för återtagande (om tillgänglig):

Avvikande riskbedömning*

Riskkategori*

Sammanfattning av provningsresultat (beskrivning av tekniska brister)*

Uppgift om föreskrifter och standarder (med klausuler) på grundval av vilka produkten provades*

Avvikande riskbedömning*

Upplysningar om kända tillbud och olycksfall*

Bilagor (certifikat, provningsprotokoll och riskbedömning ...)

Kompletterande information

Kompletterande upplysningar om distributionskanaler och/eller produktens ursprung

Kompletterande upplysningar om riskbedömningen

Övriga kompletterande upplysningar

Avsnitt 3: Sekretess

Är uppföljningen konfidentiell?*

Sekretessens omfattning

Motivering

Bilagor

Fotografier (produkt, förpackning och märkning)

Provningsprotokoll och riskbedömning

Certifikat

Vidtagna åtgärder

- Indikerar ett obligatoriskt fält.

3.   
  Underrättelsesystem

Gränsöverskridande verkningar? (2)

Underrättelse enl. art. 11 i produktsäkerhetsdirektivet eller art. 22 i förordning (EG) nr 765/2008

Tillräckliga identifiering uppgitter?

Gränsöverskridande verkningar (2)

Underrättelse för kannedom (om relevant) (1)

Tillräckliga identifiering uppgitter?

Underrättelse uppmuntrad

Omfattas produkten av förordning (EG) nr 765/2008? (3)

Uppgifter som för ny risk?

Underrättelse för kännedom uppmuntrad

Omfattas produkten av förordning (EG) nr 765/2008? (3)

Underrättelse för kännedom rekommenderas

Risknivå fastställd och åtgärd vidtagen

Underrättelse enl. art. 11 i produktsäkerhets-direktivet

Underrättelse för kännedom

Frivillig åtgärd?

Allvarlig risk?

Nej

Ja

Nej

Nej

Nej

Ja

Nej

Nej

Nej

pågående

Ja

Nej

Ja

Ja

Nej

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

(1) Uppgraderas när en åtgärd är vidtagen.

(2) Begreppet gränsöverskridande verkan ska tolkas i vid mening (se kapitel 6.1 i del II i dessa riktlinjer).

(3) Se kapitel 3.1 i del I i dessa riktlinjer.

4.   
  Tidsfrister för medlemsstaterna

Medlemsstaterna är skyldiga att agera inom de angivna tidsfristerna, förutom i vederbörligen motiverade fall

| Underrättelseförfarande | Åtgärd | Tidsfrist |
| --- | --- | --- |
| | Underrättelser | Sänd en ”underrättelse enligt artikel 12 som kräver nödåtgärder” | Inom tre dagar efter






  — | vidtagande eller beslut om vidtagande av obligatoriska åtgärder, eller |

Underrättelseförfarande

Åtgärd

Tidsfrist

Underrättelser

Sänd en ”underrättelse enligt artikel 12 som kräver nödåtgärder”

Inom tre dagar efter

—

vidtagande eller beslut om vidtagande av obligatoriska åtgärder, eller

| — | efter mottagandet av upplysningar om frivilliga åtgärder. |
| --- | --- |

—

efter mottagandet av upplysningar om frivilliga åtgärder.

Sänd ”underrättelse enligt artikel 12” eller enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008)

Inom tio dagar efter

| — | vidtagande eller beslut om vidtagande av obligatoriska åtgärder, eller |
| --- | --- |

—

vidtagande eller beslut om vidtagande av obligatoriska åtgärder, eller

| — | efter mottagandet av upplysningar om frivilliga åtgärder. |
| --- | --- |

—

efter mottagandet av upplysningar om frivilliga åtgärder.

Bekräfta åtgärder om underrättelsen sänts före beslut om vidtagande av åtgärder

Inom 45 dagar efter avsänd underrättelse

Uppdatera en underrättelse

Inom fem dagar efter mottagandet av upplysningar om förändringar som kräver ändring av en underrättelse.

Uppföljningsunderrättelser

Säkerställa uppföljning av

”Underrättelse enligt artikel 12 som kräver nödåtgärder”

Inom 20 dagar efter mottagandet av underrättelsen

”Underrättelse enligt artikel 12” och av ”underrättelse sänd av Europeiska kommissionen” samt av ”underrättelse enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008”

Inom 45 dagar efter mottagandet av underrättelsen

Sänd uppföljningsunderrättelse till

”Underrättelse enligt artikel 12 som kräver nödåtgärder”

Inom tre dagar efter

| — | efter det att den anmälda produkten påträffades på marknaden, eller |
| --- | --- |

—

efter det att den anmälda produkten påträffades på marknaden, eller

| — | efter en slutförd riskbedömning med avvikande resultat, eller |
| --- | --- |

—

efter en slutförd riskbedömning med avvikande resultat, eller

| — | efter mottagandet av kompletterande upplysningar. |
| --- | --- |

—

efter mottagandet av kompletterande upplysningar.

”Underrättelse enligt artikel 12” och av ”underrättelse sänd av Europeiska kommissionen” samt av ”underrättelse enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008”

Inom fem dagar

| — | efter det att den anmälda produkten påträffades på marknaden, eller |
| --- | --- |

—

efter det att den anmälda produkten påträffades på marknaden, eller

| — | efter en slutförd riskbedömning med avvikande resultat, eller |
| --- | --- |

—

efter en slutförd riskbedömning med avvikande resultat, eller

| — | efter mottagandet av kompletterande upplysningar. |
| --- | --- |

—

efter mottagandet av kompletterande upplysningar.

Uppdatering till en uppföljningsunderrättelse

Inom fem dagar efter mottagandet av information eller förändringar som kräver ändringar av en uppföljningsunderrättelse

Underrättelseförfarande enligt artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet

Underrättelser

Sänd en underrättelse enligt artikel 11

Inom tio dagar efter vidtagandet av obligatoriska åtgärder

Uppdatera en underrättelse

Inom fem dagar efter mottagandet av information om förändringar som kräver ändring av en underrättelse

5.   
  Tidsfrister för kommissionen

| Underrättelseförfarande | Åtgärd | Tidsfrist |
| --- | --- | --- |
| EU:s system för snabbt informationsutbyte (Rapex) enligt artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet | Underrättelser | Validera en ”underrättelse enligt artikel 12 som kräver nödåtgärder” | Inom tre dagar efter mottagandet av underrättelsen |
| Validera en ”underrättelse enligt artikel 12” och en ”underrättelse enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008)” | Inom 5 dagar efter mottagandet av underrättelsen |
| Validera en ”underrättelse för kännedom” | Inom tio dagar efter mottagandet av underrättelsen |
| Uppföljningsunderrättelser | Validera en uppföljningsunderrättelse till en ”underrättelse enligt artikel 12 som kräver nödåtgärder” | Inom tre dagar efter mottagandet av uppföljningsunderrättelsen |
| Validera en uppföljningsunderrättelse till en ”underrättelse enligt artikel 12” och till en ”underrättelse från Europeiska kommissionen samt till en underrättelse enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008” | Inom fem dagar efter mottagandet av uppföljningsunderrättelsen |
| Validera en uppföljningsunderrättelse till en ”underrättelse för kännedom” | Inom tio dagar efter mottagandet av uppföljningsunderrättelsen |
| Underrättelseförfarande enligt artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet | Underrättelser | Validera en ”underrättelse enligt artikel 11” | Inom tio dagar efter mottagandet av underrättelsen |
| Uppföljningsunderrättelser | Validera uppföljningsunderrättelser till en ”underrättelse enligt artikel 11” | Inom tio dagar efter mottagandet av uppföljningsunderrättelsen |

Underrättelseförfarande

Åtgärd

Tidsfrist

EU:s system för snabbt informationsutbyte (Rapex) enligt artikel 12 i produktsäkerhetsdirektivet

Underrättelser

Validera en ”underrättelse enligt artikel 12 som kräver nödåtgärder”

Inom tre dagar efter mottagandet av underrättelsen

Validera en ”underrättelse enligt artikel 12” och en ”underrättelse enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008)”

Inom 5 dagar efter mottagandet av underrättelsen

Validera en ”underrättelse för kännedom”

Inom tio dagar efter mottagandet av underrättelsen

Uppföljningsunderrättelser

Validera en uppföljningsunderrättelse till en ”underrättelse enligt artikel 12 som kräver nödåtgärder”

Inom tre dagar efter mottagandet av uppföljningsunderrättelsen

Validera en uppföljningsunderrättelse till en ”underrättelse enligt artikel 12” och till en ”underrättelse från Europeiska kommissionen samt till en underrättelse enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 765/2008”

Inom fem dagar efter mottagandet av uppföljningsunderrättelsen

Validera en uppföljningsunderrättelse till en ”underrättelse för kännedom”

Inom tio dagar efter mottagandet av uppföljningsunderrättelsen

Underrättelseförfarande enligt artikel 11 i produktsäkerhetsdirektivet

Underrättelser

Validera en ”underrättelse enligt artikel 11”

Inom tio dagar efter mottagandet av underrättelsen

Uppföljningsunderrättelser

Validera uppföljningsunderrättelser till en ”underrättelse enligt artikel 11”

Inom tio dagar efter mottagandet av uppföljningsunderrättelsen

RIKTLINJER FÖR RISKBEDÖMNING AV KONSUMENTPRODUKTER
   (41)

1.   
  Inledning

Konsumentvaror kan orsaka skador när de används. Ett varmt strykjärn kan t.ex. orsaka brännskador, saxar eller knivar kan orsaka skärskador och rengöringsmedel kan skada huden. Den här typen av skador uppkommer sällan, eftersom vi genom allmän kunskap eller anvisningar vet hur vi ska använda sådana produkter på ett säkert sätt. Trots detta finns det en skaderisk.

Denna risk kan bedömas på olika sätt. En rad olika metoder har använts för att kvantifiera risker med konsumentvaror, t.ex. nomografisk metod (42), matrismetod (43) eller den metod som tidigare rekommenderades för EU:s Rapexsystem för snabbt informationsutbyte (44). Man har alltid varit eniga om de allmänna principerna för riskbedömningen, men metoderna för kvantifiering av riskerna har ständigt utvecklats. Detta har utmynnat i olika resultat med efterföljande diskussioner och överväganden om vilka de bästa metoderna är.

Syftet med dessa riktlinjer för riskbedömning är därför att förbättra situationen och att inom ramen för direktivet om allmän produktsäkerhet (45) tillhandahålla en tydlig och genomförbar metod som är lämplig för medlemsstaternas behöriga myndigheter när de bedömer riskerna med andra konsumentvaror än livsmedel. Riktlinjerna grundar sig på en riskbedömningsmetod som har tagits fram för andra ändamål och som anpassats till de särskilda krav som gäller för andra konsumentvaror än livsmedel.

Viss utbildning kommer naturligtvis att krävas innan riktlinjerna kan tillämpas i praktiken, men sakkunskap om riskbedömning kommer i hög grad att underlätta detta. Även diskussioner mellan dem som ansvarar för riskbedömningen kommer att komplettera detta, eftersom en lång tids sakkunskap och erfarenhet är ovärderlig.

Genom att bygga upp en riskbedömningsmetod i små, hanterbara steg bidrar riktlinjerna till att sätta fokus på relevanta frågor som rör en produkt och dess användare och till att redan i utgångsläget kartlägga eventuella skilda uppfattningar mellan olika riskbedömare, vilket innebär att tidsödande diskussioner kan undvikas. Riktlinjerna bör således leda till enhetliga och tillförlitliga bevis- och vetenskapsgrundade resultat av riskbedömningen och därmed till en bred enighet om de risker som många konsumentvaror som inte är livsmedel kan medföra.

En snabböversikt och ett flödesschema över förberedelserna för en riskbedömning i enlighet med dessa riktlinjer finns i avsnitt 5. Med konsumentvaror avses i dessa riktlinjer andra konsumentvaror än livsmedel.

Riktlinjerna är inte avsedda att ersätta andra riktlinjer som kan gälla mycket specifika produkter eller som särskilt föreskrivs i lagstiftning, t.ex. för kemikalier, kosmetika, läkemedel eller medicinteknisk utrustning. Denna särskilda vägledning rekommenderas varmt för användning, eftersom den är särskilt anpassad, men riskbedömaren måste alltid avgöra hur man på bästa sätt bedömer riskerna med en produkt.

Dessa riktlinjer ska inte heller användas av tillverkarna ”bara för att undvika allvarliga risker” när de konstruerar och tillverkar sina produkter. Konsumentvaror måste vara säkra. Riktlinjerna ska därför hjälpa myndigheterna att identifiera allvarliga risker när en produkt trots tillverkarens ansträngningar inte är säker.

2.   
  Riskbedömning – en översikt

2.1   Risk – en kombination av fara och sannolikhet

Med en risk avses i allmänhet något som hotar människors hälsa eller till och med deras liv, eller något som kan orsaka stora materiella skador. Trots detta tar människor ändå risker samtidigt som de är medvetna om att skador kan uppkomma, eftersom de inte alltid inträffar. Till exempel:

| — | När man klättrar upp på en stege kan det alltid hända att man ramlar ner och skadar sig. ”Att ramla ner” är därför ”inbyggt i stegen”, det är en inneboende del av att använda en stege och kan inte uteslutas. ”Att ramla ner” kallas därför stegens inneboende fara. |
| --- | --- |

—

När man klättrar upp på en stege kan det alltid hända att man ramlar ner och skadar sig. ”Att ramla ner” är därför ”inbyggt i stegen”, det är en inneboende del av att använda en stege och kan inte uteslutas. ”Att ramla ner” kallas därför stegens inneboende fara.

| — | Denna fara uppkommer dock inte alltid, eftersom många klättrar upp på stegar utan att ramla ner och skada sig. Det finns därmed en viss sannolikhet för att den inneboende faran kan uppkomma. Faran finns alltid där, men sannolikheten för att den uppkommer kan däremot minimeras, t.ex. om den person som klättrar upp på stegen är försiktig. |
| --- | --- |

—

Denna fara uppkommer dock inte alltid, eftersom många klättrar upp på stegar utan att ramla ner och skada sig. Det finns därmed en viss sannolikhet för att den inneboende faran kan uppkomma. Faran finns alltid där, men sannolikheten för att den uppkommer kan däremot minimeras, t.ex. om den person som klättrar upp på stegen är försiktig.

| — | Att använda ett rengöringsmedel med kaustiksoda för att rensa tilltäppta avloppsrör medför alltid en risk för mycket allvarliga hudskador om produkten kommer i kontakt med huden, och till och med bestående blindhet om droppar av produkten kommer in i ögonen. Detta beror på att kaustiksoda är ett mycket frätande ämne som innebär att rengöringsmedlet i sig är farligt. |
| --- | --- |

—

Att använda ett rengöringsmedel med kaustiksoda för att rensa tilltäppta avloppsrör medför alltid en risk för mycket allvarliga hudskador om produkten kommer i kontakt med huden, och till och med bestående blindhet om droppar av produkten kommer in i ögonen. Detta beror på att kaustiksoda är ett mycket frätande ämne som innebär att rengöringsmedlet i sig är farligt.

Om rengöringsmedlet hanteras korrekt uppkommer dock inte faran. En korrekt hantering kan innebära att man använder skyddshandskar och skyddsglasögon. Då skyddas huden och ögonen och sannolikheten för skador sjunker betydligt.

En risk är därför en kombination av hur allvarligt en konsument kan skadas och sannolikheten för att skadan inträffar.

2.2   Riskbedömning i tre steg

Risken bestäms i följande tre steg:

| 1. | Föreställ dig ett skadescenario där den inneboende faran i produkten skadar konsumenten (se tabell 1). Bestäm sedan hur allvarlig konsumentens skada är.
  En måttstock för att kvantifiera den inneboende faran med en produkt är hur negativa hälsoeffekter den kan medföra för konsumenten. Riskbedömaren konstruerar därför ett s.k. skadescenario som steg för steg beskriver hur faran leder till att en konsument skadas (se tabell 2). I korthet beskriver skadescenariot det olycksfall som konsumenten råkar ut för med den berörda produkten och hur allvarligt konsumenten skadas på grund av olycksfallet.
  En skada kan variera i allvarlighetsgrad, beroende på faran med produkten, hur konsumenten använder produkten, vilken typ av konsument som använder produkten och mycket annat (se avsnitt 3). Ju allvarligare skadan är, desto allvarligare är den fara som orsakar skadan, och vice versa. Med hjälp av skadans allvarlighetsgrad kan man kvantifiera faran. Dessa riktlinjer innehåller fyra allvarlighetsgrader, från skador som normalt är helt reversibla till mycket allvarliga skador som leder till en bestående invaliditetsgrad på omkring 10 % eller till och med dödsfall (se tabell 3). |
| --- | --- |

1.

Föreställ dig ett skadescenario där den inneboende faran i produkten skadar konsumenten (se tabell 1). Bestäm sedan hur allvarlig konsumentens skada är.

En måttstock för att kvantifiera den inneboende faran med en produkt är hur negativa hälsoeffekter den kan medföra för konsumenten. Riskbedömaren konstruerar därför ett s.k. skadescenario som steg för steg beskriver hur faran leder till att en konsument skadas (se tabell 2). I korthet beskriver skadescenariot det olycksfall som konsumenten råkar ut för med den berörda produkten och hur allvarligt konsumenten skadas på grund av olycksfallet.

En skada kan variera i allvarlighetsgrad, beroende på faran med produkten, hur konsumenten använder produkten, vilken typ av konsument som använder produkten och mycket annat (se avsnitt 3). Ju allvarligare skadan är, desto allvarligare är den fara som orsakar skadan, och vice versa. Med hjälp av skadans allvarlighetsgrad kan man kvantifiera faran. Dessa riktlinjer innehåller fyra allvarlighetsgrader, från skador som normalt är helt reversibla till mycket allvarliga skador som leder till en bestående invaliditetsgrad på omkring 10 % eller till och med dödsfall (se tabell 3).

| 2. | Bestäm sannolikheten för att konsumenten kommer till skada på grund av produktens inneboende fara.
  Skadescenariot beskriver hur konsumenten skadas på grund av faran, men scenariot inträffar bara med en viss sannolikhet. Sannolikheten kan uttryckas som ett värde, t.ex. ”> 50 %” eller ”> 1/1 000
  ” (se vänster sida av tabell 4). |
| --- | --- |

2.

Bestäm sannolikheten för att konsumenten kommer till skada på grund av produktens inneboende fara.

Skadescenariot beskriver hur konsumenten skadas på grund av faran, men scenariot inträffar bara med en viss sannolikhet. Sannolikheten kan uttryckas som ett värde, t.ex. ”> 50 %” eller ”> 1/1 000
  ” (se vänster sida av tabell 4).

| 3. | Kombinera skadans allvarlighetsgrad med sannolikheten (värdet) för att få fram risken.
  Kombinationen görs genom att man söker upp de båda värdena i den relevanta tabellen (se tabell 4). I tabellen visas risknivån som allvarlig, hög, medelhög eller låg.
  När olika skadescenarier kan förutses bör risken för varje scenario bestämmas som den största risken och betecknas som ”risken med produkten”. Den största risken är i regel den viktigaste, eftersom bara åtgärder på den högsta risknivån kan ge ett effektivt och bra skydd.
  Å andra sidan kan en lägre identifierad risk kräva särskilda åtgärder. Det är då viktigt att också vidta åtgärder mot den risken, så att alla risker faktiskt minskas.
  När dessa steg har genomförts har riskbedömningen i stort sett slutförts. Ett flödesschema över hur man utarbetar en riskbedömning finns i slutet av avsnitt 5. |
| --- | --- |

3.

Kombinera skadans allvarlighetsgrad med sannolikheten (värdet) för att få fram risken.

Kombinationen görs genom att man söker upp de båda värdena i den relevanta tabellen (se tabell 4). I tabellen visas risknivån som allvarlig, hög, medelhög eller låg.

När olika skadescenarier kan förutses bör risken för varje scenario bestämmas som den största risken och betecknas som ”risken med produkten”. Den största risken är i regel den viktigaste, eftersom bara åtgärder på den högsta risknivån kan ge ett effektivt och bra skydd.

Å andra sidan kan en lägre identifierad risk kräva särskilda åtgärder. Det är då viktigt att också vidta åtgärder mot den risken, så att alla risker faktiskt minskas.

När dessa steg har genomförts har riskbedömningen i stort sett slutförts. Ett flödesschema över hur man utarbetar en riskbedömning finns i slutet av avsnitt 5.

2.3   Några användbara tips

Sök information

Som framgår av exemplen i kapitel 2.1 kräver vart och ett av de tre stegen i en riskbedömning (se punkt 2.2) att man förutser vad som kan komma att hända och hur sannolikt det är att det händer, eftersom den berörda produkten oftast inte har orsakat något olycksfall och någon risk därför (ännu) inte har uppkommit. Tidigare erfarenhet av liknande produkter är till nytta i arbetet, liksom all annan information om produkten, t.ex. utformning, mekanisk stabilitet, kemisk sammansättning, funktionssätt, bruksanvisningar, säkerhetsinformation, typ av konsumenter den är avsedd för (och inte avsedd för), provningsrapporter, olycksfallsstatistik, EU:s skadedatabas (IDB) (46) samt information om klagomål från konsumenter, om olika konsumenters beteende när de använder produkten och om återkallelse av produkten. Produktkrav i lagstiftning, produktstandarder eller checklistor (t.ex. i ISO 14121: Maskinsäkerhet – Riskbedömning) kan också vara värdefulla informationskällor.

Den produkt som ska bedömas kan emellertid vara ganska specifik, och den information som krävs kan därför saknas i dessa källor. Den insamlade informationen kan också vara ofullständig, motsägelsefull eller inte helt rimlig. Detta kan särskilt vara fallet för olycksfallsstatistik, när bara produktkategorin är registrerad. Om det saknas registrerade olycksfall, endast finns några få olycksfall eller enbart olycksfall med låg allvarlighetsgrad, ska detta inte tas som en garanti för att risken med produkten är låg. Produktspecifik statistik måste också bedömas mycket försiktigt, eftersom en produkts utformning eller sammansättning kan förändras med tiden. Informationen måste alltid granskas kritiskt.

Synpunkter från sakkunniga kolleger kan vara särskilt betydelsefulla, eftersom de har praktisk erfarenhet och föreslå saker som inte är omedelbart uppenbara när risken med en produkt bedöms. De kan också ge råd vid bedömningen av risken för olika typer av konsumenter, t.ex. för särskilt utsatta grupper som barn (se tabell 1). Barn kan hantera en produkt på ett annat sätt. De kan också hjälpa till med att bedöma risken för olika typer av skador en produkt kan orsaka och hur dessa skador kan inträffa när produkten används. De kan även avgöra om ett skadescenario är helt otänkbart, dvs. alltför osannolikt, och kan sedan leda riskbedömaren mot mer realistiska antaganden.

Synpunkter från erfarna kolleger behöver inte alltid inhämtas, men kan på många sätt vara till hjälp. En riskbedömare vid en myndighet kan exempelvis be om råd från kolleger vid samma myndighet, vid andra myndigheter, i näringslivet, i andra länder, från forskargrupper eller från andra ställen. På samma sätt kan en riskbedömare i näringslivet utnyttja sina kontakter med myndigheter och andra när en ny eller förbättrad produkt ska bedömas innan den släpps ut på marknaden.

Ny information bör naturligtvis användas för att uppdatera eventuella befintliga riskbedömningar.

Gör en känslighetsanalys av din riskbedömning

Om all informationssökning och alla frågor till sakkunniga kolleger inte ger de upplysningar som krävs kan mycket specifika data, en s.k. känslighetsanalys, vara till hjälp. I en sådan analys antas ett lägre och ett högre värde än det tidigare valda för varje parameter i riskbedömningen och tillämpas på hela riskbedömningsförfarandet. De risknivåer som detta resulterar i visar då med vilken känslighet risknivån reagerar på inmatning av lägre och högre värden. På så sätt kan intervallet för den faktiska risken med produkten uppskattas.

Om det mest sannolika värdet för varje parameter kan uppskattas bör dessa värden tillämpas på hela förfarandet. Den risknivå som följer av detta blir då den mest sannolika risken.

Ett exempel på känslighetsanalys finns i avsnitt 6.

Låt andra granska din riskbedömning

Synpunkter från kolleger kommer också att bidra till den slutliga riskbedömningen. De kan ge råd om de antaganden och skattningar som görs i de tre steg som anges i punkt 2.2. De tillför sina egna erfarenheter och bidrar på så sätt till en tillförlitligare, solidare och tydligare och i slutändan mer godtagbar riskbedömning. Det är därför att rekommendera att man i idealfallet söker råd från sakkunniga kolleger, t.ex. i form av gruppdiskussioner, innan en riskbedömning avslutas. Dessa grupper, på kanske tre till fem personer, bör ha en kombination av lämplig sakkunskap för den produkt som ska bedömas. Det kan handla om ingenjörer, kemister, (mikro)biologer, statistiker, produktsäkerhetsansvariga eller andra personer. Gruppdiskussioner är särskilt betydelsefulla när en produkt är ny på marknaden och aldrig tidigare har bedömts.

Riskbedömningarna bör vara välgrundade och realistiska. Eftersom en riskbedömning kräver vissa antaganden kan dock olika bedömare dra olika slutsatser med hänsyn till de uppgifter och andra belägg de har kunnat finna eller på grund av skilda typer av erfarenheter. Riskbedömarna måste därför diskutera med varandra för att komma fram till samma slutsats eller åtminstone enas. Den stegvisa riskbedömning som beskrivs i dessa riktlinjer bör kunna göra diskussionerna mer konstruktiva. Varje steg i riskbedömningen måste tydligt beskrivas i detalj. På så sätt kan skilda uppfattningar snabbt identifieras och enighet lättare uppnås. Detta kommer att göra riskbedömningen mer godtagbar.

Dokumentera din riskbedömning

Det är viktigt att du dokumenterar din riskbedömning och beskriver produkten och alla de parametrar du valde när du utarbetade din bedömning, t.ex. provningsresultat, typer av konsumenter för skadescenarierna och sannolikheten avseende bakomliggande uppgifter och antaganden. På så sätt kan du på ett klart sätt visa hur du uppskattade risknivån. Det kommer också att hjälpa dig att uppdatera din bedömning och samtidigt följa alla förändringar.

Flera faror och skador, men bara en risk

När flera faror, flera skadescenarier eller olika allvarlighetsgrader för skador eller sannolikhetsgrader har konstaterats bör var och en av dessa tillämpas på hela riskbedömningsförfarandet för att bestämma risken för var och en av dessa. Produkten kan till följd av detta ha flera risknivåer. Den totala risken med en produkt är då den högsta risknivå som har identifierats, eftersom man genom åtgärder på den risknivån oftast kan begränsa risken på det mest effektiva sättet. Bara i specifika fall kan en annan än den högsta risknivån anses vara särskilt viktig, eftersom den kan kräva särskilda riskhanteringsåtgärder.

Som ett exempel på flera risker kan man ta en hammare, som kan vara försedd med ett bräckligt huvud och ett svagt skaft, vilka båda kan gå sönder när hammaren används, och konsumenten då kan skadas. Om de berörda scenarierna leder till olika risknivåer bör den högsta risknivån rapporteras som ”risken med hammaren”.

Följande argument kan anföras:

| — | Den uppenbart största faran ska vara avgörande, eftersom den kan orsaka de allvarligaste skadorna. I exemplet med hammaren i punkt 2.1 skulle detta kunna vara att hammarens huvud går sönder, eftersom delar av det trasiga huvudet skulle kunna komma in i ögonen och kanske göra användaren blind. Om däremot hammarskaftet går sönder, skulle det aldrig splittras i små delar som skulle kunna åstadkomma så mycket skada på ögonen. |
| --- | --- |

—

Den uppenbart största faran ska vara avgörande, eftersom den kan orsaka de allvarligaste skadorna. I exemplet med hammaren i punkt 2.1 skulle detta kunna vara att hammarens huvud går sönder, eftersom delar av det trasiga huvudet skulle kunna komma in i ögonen och kanske göra användaren blind. Om däremot hammarskaftet går sönder, skulle det aldrig splittras i små delar som skulle kunna åstadkomma så mycket skada på ögonen.

| — | Detta är dock bara en bedömning av farorna, ingen riskbedömning. I en riskbedömning tittar man också på sannolikheten för att en skada faktiskt inträffar. Den ”största faran” kan orsaka en skada som är mycket mindre sannolik än en mindre fara, och därför innebära en mindre risk. Å andra sidan kan ett scenario som leder till en mindre allvarlig skada vara mycket mer sannolikt än ett scenario som leder till dödsfall, vilket innebär att det föreligger en högre risk för den mindre allvarliga skadan. |
| --- | --- |

—

Detta är dock bara en bedömning av farorna, ingen riskbedömning. I en riskbedömning tittar man också på sannolikheten för att en skada faktiskt inträffar. Den ”största faran” kan orsaka en skada som är mycket mindre sannolik än en mindre fara, och därför innebära en mindre risk. Å andra sidan kan ett scenario som leder till en mindre allvarlig skada vara mycket mer sannolikt än ett scenario som leder till dödsfall, vilket innebär att det föreligger en högre risk för den mindre allvarliga skadan.

| — | Det skadescenario som har den högsta sannolikheten för att skadan inträffar bör vara den faktor som avgör ”risken med produkten”. I exemplet med hammaren i punkt 2.1 skulle, om skaftet är mycket bräckligt, det mest sannolika skadescenariot vara att skaftet går sönder, vilket därför bör vara avgörande. |
| --- | --- |

—

Det skadescenario som har den högsta sannolikheten för att skadan inträffar bör vara den faktor som avgör ”risken med produkten”. I exemplet med hammaren i punkt 2.1 skulle, om skaftet är mycket bräckligt, det mest sannolika skadescenariot vara att skaftet går sönder, vilket därför bör vara avgörande.

Detta skulle dock inte ta hänsyn till de allvarliga ögonskador som hammarhuvudet som går sönder skulle orsaka. Om man bara ser till sannolikheten skulle man därför inte få hela bilden.

Sammanfattningsvis kan sägas att risken är en avvägd kombination av skadans allvarlighetsgrad och sannolikheten för att en produkts inneboende fara ska orsaka skada. Risken beskriver inte bara skadans allvarlighetsgrad eller sannolikheten, utan båda två sammantagna. Om man fastställer den högsta risken som ”risken med produkten” garanterar detta den bästa produktsäkerheten (förutom de specifika risker som kräver specifik riskhantering, enligt vad som anges i början av detta avsnitt).

Kan risker läggas ihop?

Flera skadescenarier som utmynnar i flera olika risker kan tas fram för nästan alla produkter. En vinkelslipmaskin kan t.ex. medföra en risk för elektrisk stöt (om elkablarna är alltför exponerade) och en risk för brand (om maskinen överhettas och fattar eld vid normal användning). Om båda riskerna anses vara ”höga”, innebär det då att de tillsammans medför en total ”allvarlig risk”?

Om flera risker är kopplade till samma produkt är det oftast så att en av riskerna har störst sannolikhet att uppkomma och orsaka en skada. Den totala sannolikheten för en skada är därför större. Detta innebär dock inte automatiskt att den totala risken är högre, utan följande måste beaktas:

| — | Den totala sannolikheten beräknas inte genom att man bara adderar de olika sannolikhetsgraderna. Mer komplexa beräkningar krävs, och dessa leder alltid till en lägre sannolikhetsgrad än summan av alla sannolikhetsgrader. |
| --- | --- |

—

Den totala sannolikheten beräknas inte genom att man bara adderar de olika sannolikhetsgraderna. Mer komplexa beräkningar krävs, och dessa leder alltid till en lägre sannolikhetsgrad än summan av alla sannolikhetsgrader.

| — | Det är en skillnad på faktor 10 mellan två intilliggande sannolikhetsgrader (tabell 4). Detta innebär att det skulle krävas många olika scenarier på samma nivå för att det skulle utmynna i en högre total sannolikhet (och eventuellt risk). |
| --- | --- |

—

Det är en skillnad på faktor 10 mellan två intilliggande sannolikhetsgrader (tabell 4). Detta innebär att det skulle krävas många olika scenarier på samma nivå för att det skulle utmynna i en högre total sannolikhet (och eventuellt risk).

| — | Sannolikhetsvärden är uppskattningar som inte behöver vara helt korrekta, eftersom man ofta tar det säkra före det osäkra för att garantera ett bättre skydd. Det är därför bättre att titta på en mer noggrann uppskattning av sannolikheten för ett scenario som leder till den största risken än att rada upp grova uppskattningar av sannolikheten för alla sorters scenarier. |
| --- | --- |

—

Sannolikhetsvärden är uppskattningar som inte behöver vara helt korrekta, eftersom man ofta tar det säkra före det osäkra för att garantera ett bättre skydd. Det är därför bättre att titta på en mer noggrann uppskattning av sannolikheten för ett scenario som leder till den största risken än att rada upp grova uppskattningar av sannolikheten för alla sorters scenarier.

| — | Med små ansträngningar skulle hundratals skadescenarier kunna utformas. Om riskerna bara adderas skulle den totala risken bero på antalet skadescenarier som tagits fram och kunna öka i det oändliga. Det är inte rimligt. |
| --- | --- |

—

Med små ansträngningar skulle hundratals skadescenarier kunna utformas. Om riskerna bara adderas skulle den totala risken bero på antalet skadescenarier som tagits fram och kunna öka i det oändliga. Det är inte rimligt.

Risker kan därför inte bara läggas ihop. Men om det finns fler än en relevant risk kanske snabbare eller handlingskraftigare åtgärder måste vidtas. Om det föreligger två risker kanske en produkt omedelbart måste dras tillbaka från marknaden och återkallas från konsumenterna, medan det vid en risk kan räcka att stoppa försäljningen.

Riskhanteringen beror på många faktorer, inte bara det antal risker som en produkt kan medföra vid en och samma tidpunkt. Därför behandlas kopplingen mellan risk och riskhantering (avsnitt 4).

Uppfyllande av gränsvärden i lagstiftning och standarder

I samband med marknadskontrollen kontrolleras ofta om konsumentvaror följer gränsvärden eller uppfyller krav i lagstiftning och produktsäkerhetsstandarder. En produkt som uppfyller vissa gränsvärden eller krav (47) förutsätts vara säker när det gäller de säkerhetsaspekter som dessa gränsvärden eller krav omfattar. Detta kan förutsättas, eftersom de risker med en produkt som följer av en avsedd och rimligen förutsebar användning beaktas när gränsvärdena eller kraven fastställs. Tillverkarna måste därför se till att deras produkter uppfyller dessa värden eller krav, och behöver därefter bara titta på sådana risker som inte omfattas av dessa gränsvärden eller krav.

Ett exempel på ett gränsvärde i

| — | lagstiftningen är den gräns på 5 mg/kg bensen i leksaker som inte får överskridas i enlighet med punkt 5 i bilaga XVII till Reachförordningen (48), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 552/2009 (49), |
| --- | --- |

—

lagstiftningen är den gräns på 5 mg/kg bensen i leksaker som inte får överskridas i enlighet med punkt 5 i bilaga XVII till Reachförordningen (48), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 552/2009 (49),

| — | en standard är smådelscylindern, där smådelar till leksaker för barn under tre år inte helt och hållet får rymmas i den cylinder som beskrivs i leksaksstandarden (50). Om de gör det medför de en risk. |
| --- | --- |

—

en standard är smådelscylindern, där smådelar till leksaker för barn under tre år inte helt och hållet får rymmas i den cylinder som beskrivs i leksaksstandarden (50). Om de gör det medför de en risk.

| — | En produkt antas vara osäker om den inte uppfyller fastställda gränsvärden. För gränsvärden som fastställs i |
| --- | --- |

—

En produkt antas vara osäker om den inte uppfyller fastställda gränsvärden. För gränsvärden som fastställs i

| — | lagstiftning, t.ex. om kosmetika eller om begränsningar av saluföring och användning, får produkten inte släppas ut på marknaden, |
| --- | --- |

—

lagstiftning, t.ex. om kosmetika eller om begränsningar av saluföring och användning, får produkten inte släppas ut på marknaden,

| — | standarder, kan tillverkaren genom en fullständig riskbedömning försöka styrka att en produkt är lika säker som om den hade uppfyllt gränsvärdena i standarden. Detta kan dock kräva mer arbete, och kan också vara omöjligt i sådana fall som med den smådelscylinder som beskrivs i den första punktsatsen i denna förteckning, än att faktiskt tillverka produkten i enlighet med gränsvärdet i standarden. |
| --- | --- |

—

standarder, kan tillverkaren genom en fullständig riskbedömning försöka styrka att en produkt är lika säker som om den hade uppfyllt gränsvärdena i standarden. Detta kan dock kräva mer arbete, och kan också vara omöjligt i sådana fall som med den smådelscylinder som beskrivs i den första punktsatsen i denna förteckning, än att faktiskt tillverka produkten i enlighet med gränsvärdet i standarden.

Om en produkt inte uppfyller gränsvärdena innebär detta inte automatiskt att den medför en ”allvarlig risk” (som är den högsta risknivån enligt dessa riktlinjer). För att säkerställa lämpliga åtgärder krävs därför en riskbedömning för de delar av produkten som inte uppfyller kraven i lagstiftningen eller i en standard eller inte omfattas av dessa.

För vissa produkter, t.ex. kosmetika, krävs en riskbedömning även om de uppfyller gränsvärdena i lagstiftningen. Denna riskbedömning ska bevisa att hela produkten är säker (51).

Sammanfattningsvis kan sägas att en produkt förutsätts vara säker om den uppfyller gränsvärdena i lagstiftning eller standarder, men ibland är detta inte tillräckligt.

Riktlinjer för särskild riskbedömning i specifika fall

För kemikalier finns det särskilda anvisningar för hur en riskbedömning ska utformas (52). De behandlas därför inte närmare i dessa riktlinjer. De följer dock samma principer som vanliga konsumentvaror:

| — | Kartläggning och bedömning av faror: Detta är samma sak som att bestämma skadans allvarlighetsgrad enligt beskrivningen i avsnitt 2.2. |
| --- | --- |

—

Kartläggning och bedömning av faror: Detta är samma sak som att bestämma skadans allvarlighetsgrad enligt beskrivningen i avsnitt 2.2.

| — | Exponeringsbedömning: I detta steg uttrycks exponeringen som den sannolika dos kemikalier som konsumenten kan tänkas inta via munnen, genom inandning eller via huden, separat eller sammantaget, när produkten använd på det sätt som förutses i skadescenariot. Detta steg är samma sak som att bestämma sannolikheten för att skadan faktiskt inträffar. |
| --- | --- |

—

Exponeringsbedömning: I detta steg uttrycks exponeringen som den sannolika dos kemikalier som konsumenten kan tänkas inta via munnen, genom inandning eller via huden, separat eller sammantaget, när produkten använd på det sätt som förutses i skadescenariot. Detta steg är samma sak som att bestämma sannolikheten för att skadan faktiskt inträffar.

| — | Riskkarakterisering: Detta steg består i huvudsak av en jämförelse mellan den dos kemikalier som konsumenten kan komma att ta upp (= exponering) och den härledda nolleffektnivån (DNEL) av den kemikalien. Om exponeringen är tillräckligt mycket lägre än DNEL, dvs. om riskkarakteriseringskvoten (RCR) ligger klart under 1 anses risken vara tillräckligt kontrollerad. Detta är samma sak som att bestämma risknivån. Riskhanteringsåtgärder kanske inte behövs om risknivån är tillräckligt låg. |
| --- | --- |

—

Riskkarakterisering: Detta steg består i huvudsak av en jämförelse mellan den dos kemikalier som konsumenten kan komma att ta upp (= exponering) och den härledda nolleffektnivån (DNEL) av den kemikalien. Om exponeringen är tillräckligt mycket lägre än DNEL, dvs. om riskkarakteriseringskvoten (RCR) ligger klart under 1 anses risken vara tillräckligt kontrollerad. Detta är samma sak som att bestämma risknivån. Riskhanteringsåtgärder kanske inte behövs om risknivån är tillräckligt låg.

Eftersom en kemikalie kan medföra flera faror bestäms risken normalt sett för den mest betydelsefulla hälsoeffekten (leading health effect), som är den hälsoeffekt (t.ex. akut toxicitet, irritation, sensibilisering, cancerogenitet, mutagenicitet, reproduktionstoxicitet) som anses vara störst.

För kosmetika finns också särskild vägledning (53), vilket också kan finnas för andra produkter eller ändamål.

Sådan särskild vägledning bör i allra högsta grad användas, eftersom den är särskilt anpassad till de specifika fall det gäller. Men om de uppgifter som krävs enligt den särskilda vägledningen saknas eller inte kan uppskattas kan dessa riktlinjer användas för en preliminär riskbedömning. En sådan riskbedömning måste utföras omsorgsfullt och med försiktighet så att man undviker felaktiga tolkningar.

3.   
  Utarbetande av en riskbedömning steg för steg

I detta avsnitt beskrivs närmare vilka punkter som måste beaktas och vilka frågor som måste ställas när man utformar en riskbedömning.

3.1   Produkten

Produkten bör vara otvetydigt identifierad. I detta ingår produktens namn, varumärke, modellnamn, typnummer, eventuellt nummer på tillverkningsparti, eventuella intyg som åtföljer produkten, eventuell barnskyddande förslutning, vem som släppt ut produkten på marknaden samt ursprungsland. En bild av produkten, förpackningen och märkningen (om det är lämpligt) samt provningsrapporter som identifierar farorna med produkten kan också anses ingå i produktbeskrivningen.

I vissa fall kan faran vara begränsad till en specifik del av produkten, som kan avlägsnas från produkten och även göras tillgänglig separat för konsumenterna. I sådana fall räcker det att bara bedöma den specifika delen av produkten. Ett exempel på en sådan del är uppladdningsbara batterier till bärbara datorer som kan överhettas.

I produktbeskrivningen ingår eventuell märkning som kan vara av betydelse för riskbedömningen, särskilt varningstexter. Bruksanvisningar kan också innehålla relevant information om risken med produkten och om hur man kan begränsa den så mycket som möjligt, t.ex. genom att använda personlig skyddsutrustning eller att inte låta barn använda produkten. Ett exempel på detta är en motorsåg.

Produkter kan också behöva monteras av konsumenten innan de används, t.ex. möbler. Är monteringsanvisningarna tillräckligt tydliga för att den färdiga produkten ska uppfylla alla gällande säkerhetskrav? Eller kan konsumenten göra misstag vid monteringen som kan leda till oförutsedda risker?

I en riskbedömning bör alltid produktens hela livslängd beaktas. Detta är särskilt viktigt vid bedömningen av en nyutvecklad produkt. Kommer ålder och användning att leda till att faran eller omfattningen förändras? Kommer nya faror att dyka upp när produkten blir äldre, eller kanske genom rimligen förutsebar olämplig användning? Hur lång tid krävs för att fel i produkten ska uppstå? Hur lång är produktens livslängd, inklusive hållbarhetstid? Hur länge kommer produkten faktiskt att användas av konsumenten innan den kastas?

Ytterligare faktorer kanske måste beaktas när en produkt blir obrukbar efter en viss tid, även om den aldrig har använts. Exempel på detta är eluppvärmda filtar eller värmedynor. Elkablarna i produkterna är ofta tunna och blir sköra efter tio år, även om produkten aldrig används. De värmande kablarna kan komma i kontakt med varandra, orsaka kortslutning och sätta sängkläder i brand.

Alla riskbedömningar bör också omfatta produktens förpackning.

3.2   Faran med produkten

Faran är den inneboende egenskap hos en produkt som kan orsaka en skada hos den konsument som använder produkten. Faran kan ta sig olika former:

| — | Mekanisk fara, t.ex. vassa kanter som kan skära fingrar eller trånga öppningar där någon kan fastna med sina fingrar. |
| --- | --- |

—

Mekanisk fara, t.ex. vassa kanter som kan skära fingrar eller trånga öppningar där någon kan fastna med sina fingrar.

| — | Kvävningsfara, t.ex. av smådelar som lossnar från en leksak och som ett barn kan svälja och sätta i halsen. |
| --- | --- |

—

Kvävningsfara, t.ex. av smådelar som lossnar från en leksak och som ett barn kan svälja och sätta i halsen.

| — | Strypfara, t.ex. genom dragsnören i en luva på en anorak som kan leda till att personen stryps. |
| --- | --- |

—

Strypfara, t.ex. genom dragsnören i en luva på en anorak som kan leda till att personen stryps.

| — | Elektrisk fara, t.ex. från strömförande delar som kan orsaka en elektrisk stöt. |
| --- | --- |

—

Elektrisk fara, t.ex. från strömförande delar som kan orsaka en elektrisk stöt.

| — | Värme- eller brandfara, t.ex. en varmluftsfläkt som överhettas, fattar eld och orsakar brännskador. |
| --- | --- |

—

Värme- eller brandfara, t.ex. en varmluftsfläkt som överhettas, fattar eld och orsakar brännskador.

| — | Termisk fara, t.ex. en het yttre yta på en ugn som kan orsaka brännskador. |
| --- | --- |

—

Termisk fara, t.ex. en het yttre yta på en ugn som kan orsaka brännskador.

| — | Kemisk fara, t.ex. ett giftigt ämne som kan leda till att en konsument omedelbart förgiftas efter intag, eller ett cancerframkallande ämne som kan orsaka cancer på längre sikt. Vissa kemikalier kan skada konsumenten först efter upprepad exponering. |
| --- | --- |

—

Kemisk fara, t.ex. ett giftigt ämne som kan leda till att en konsument omedelbart förgiftas efter intag, eller ett cancerframkallande ämne som kan orsaka cancer på längre sikt. Vissa kemikalier kan skada konsumenten först efter upprepad exponering.

| — | Mikrobiologisk fara, t.ex. bakteriologiskt kontaminerad kosmetika som kan orsaka hudinfektion. |
| --- | --- |

—

Mikrobiologisk fara, t.ex. bakteriologiskt kontaminerad kosmetika som kan orsaka hudinfektion.

| — | Bullerfara, t.ex. ringsignaler från leksaksmobiltelefoner som är alltför höga och kan orsaka hörselskador hos barn. |
| --- | --- |

—

Bullerfara, t.ex. ringsignaler från leksaksmobiltelefoner som är alltför höga och kan orsaka hörselskador hos barn.

| — | Andra faror, t.ex. explosion, implosion, ljudtryck och ultraljudstryck, vätsketryck eller strålning från laserkällor. |
| --- | --- |

—

Andra faror, t.ex. explosion, implosion, ljudtryck och ultraljudstryck, vätsketryck eller strålning från laserkällor.

I dessa riktlinjer har farorna grupperats och kopplats till produktens storlek, form och yta, till potentiell, kinetisk eller elektrisk energi, till extrema temperaturer samt till andra faktorer i enlighet med tabell 2. Tabellen tjänar bara som vägledning och riskbedömarna bör anpassa scenariot till den produkt det gäller. Naturligtvis gäller inte varje fara alla produkter.

Tabell 2 bör ändå kunna vara till hjälp när riskbedömarna letar efter och identifierar farorna med de konsumentvaror som ska bedömas. Om en produkt medför flera faror, ska en särskild riskbedömning göras för varje fara och den högsta risken fastställas som ”risken med produkten”. Naturligtvis ska också risker som kräver särskilda riskhanteringsåtgärder rapporteras så att alla risker kan begränsas.

Det bör noteras att en enda fara kan leda till flera skador i samma scenario. Dåliga bromsar på en motorcykel kan exempelvis orsaka en olycka och resultera i skador på förarens huvud, händer och ben, men även leda till brännskador om bensin fattar eld vid olyckan. I detta fall ingår alla skador i samma skadescenario, och allvarlighetsgraden av alla skador sammantagna ska då uppskattas. De sammantagna skadorna är förstås mycket allvarliga. Flera skador i olika scenarier bör dock inte läggas till.

I den dagliga marknadskontrollen kan det räcka att bedöma den risk som följer av en enda fara. Om den risk som är kopplad till den faran omfattas av riskhanteringsåtgärder kan sådana åtgärder vidtas utan ytterligare undersökning. Men riskbedömaren måste ändå vara säker på att den identifierade risken är den största risken (en av de största riskerna) för att det ska kunna garanteras att åtgärderna för att hantera risken är tillräckligt effektiva. Detta är alltid fallet när risken är allvarlig, eftersom det är den högsta möjliga risknivå som anges i dessa riktlinjer. Om det däremot inte rör sig om en allvarlig risk kan ytterligare riskbedömning vara nödvändig, liksom specifik riskhantering i ett senare skede. Sammanfattningsvis kan sägas att erfarenheterna med riskbedömning i den praktiska marknadskontrollen kommer att begränsa det antal riskbedömningar som krävs till ett minimum.

Identifiering av faror genom provningar och standarder

Faror identifieras och kvantifieras ofta genom provningar. Sådana provningar kan vara fastlagda i europeiska eller internationella produktstandarder, där det också anges hur dessa ska genomföras. Om en produkt uppfyller kraven enligt en harmoniserad europeisk standard (”EN ...”) för vilken en hänvisning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, förutsätts det att den är säker (dock bara vad gäller de säkerhetsaspekter som värdena eller standarderna omfattar). I sådana fall kan det förutsättas att produkten bara medför en minimal risk och att den ger en hög skyddsnivå mot den specifika fara som provningen gällde.

Det kan dock finnas fall när man inte kan förutsätta att en produkt är säker. Då måste en särskilt väl dokumenterad riskbedömning utarbetas och en begäran om ändring av standarden lämnas in.

Å andra sidan kan man i regel anta att det föreligger en risk när en produkt inte klarar en provning, såvida tillverkaren inte kan lägga fram bevisning för att produkten är säker.

Produkter kan medföra en risk även om de inte orsakar skador

Produkter som inte är farliga kan ändå medföra en risk om de inte är lämpade för sitt avsedda ändamål. Exempel på detta kan konstateras när det gäller personlig skyddsutrustning eller livräddningsutrustning, t.ex. reflexvästar som bilförare sätter på sig efter en olycka. Sådana västar ska fånga efterföljande förares och trafikanters uppmärksamhet och varna dem för olyckan, särskilt på natten. Om de inte upptäcks på grund av att reflexbanden är för små eller inte ger tillräckliga reflexer skyddar de inte användarna som det är tänkt. De medför därmed en risk, trots att de inte är farliga i sig. Ett annat exempel är en solskyddsprodukt som enligt märkningen ger en hög skyddsnivå (solskyddsfaktor 30), men faktiskt bara ger en låg skyddsnivå (faktor 6). Detta kan leda till allvarliga solskador.

3.3   Konsumenten

Konsumentens färdigheter och beteende vid användningen av produkten kan i stor utsträckning påverka risknivån. Det är därför av avgörande betydelse att ha en klar uppfattning om den typ av konsument som exemplifieras i skadescenariot.

Det kan vara nödvändigt att ta fram skadescenarier med olika typer av konsumenter för att kunna fastställa den största risken och därmed risken med produkten. Det räcker t.ex. inte att enbart beakta de mest utsatta grupperna av konsumenter, eftersom sannolikheten att de skulle drabbas av negativa effekter i scenariot kan vara så låg att risken är lägre än i ett skadescenario med andra typer av konsumenter.

Hänsyn bör också tas till människor som faktiskt inte använder produkten, men som kan befinna sig i närheten av användaren. En motorsåg kan t.ex. orsaka splitter som kan flyga omkring och träffa någon som står bredvid i ögonen. Trots att användaren själv genom att bära skyddsutrustning och följa alla andra säkerhetsåtgärder som tillverkaren anger kan hantera risken med motorsågen på ett effektivt sätt kan personer som står bredvid vara allvarligt hotade. Bruksanvisningar för motorsågar bör därför innehålla varningar, t.ex. om riskerna för dem som står bredvid och om hur sådana risker kan minimeras.

När ett skadescenario utarbetas bör därför nedanstående aspekter beaktas för olika typer av konsumenter och hur de använder produkten. Det är ingen fullständig lista, men den bör hjälpa riskbedömarna att beskriva sina skadescenarier på den detaljnivå som krävs. Det bör noteras att ”konsument” också omfattar människor som faktiskt inte använder en produkt, men som kan påverkas på grund av att de befinner sig i närheten.

| — | Avsedd/icke avsedd användare: En produkts avsedda användare kan använda produkten utan problem, eftersom de inte behöver någon bruksanvisning eller är bekanta med produkttypen och dess uppenbara och icke uppenbara faror. Faran med produkten kanske inte uppkommer, och risken med produkten kan då vara minimal.
  Icke avsedda användare är kanske inte bekanta med produkten och kanske inte upptäcker farorna. De kan därför riskera att skadas, vilket innebär att risken för konsumenterna är större.
  Risken kan således skilja sig åt för en avsedd och en icke avsedd användare, beroende på produkten och hur den används. |
| --- | --- |

—

Avsedd/icke avsedd användare: En produkts avsedda användare kan använda produkten utan problem, eftersom de inte behöver någon bruksanvisning eller är bekanta med produkttypen och dess uppenbara och icke uppenbara faror. Faran med produkten kanske inte uppkommer, och risken med produkten kan då vara minimal.

Icke avsedda användare är kanske inte bekanta med produkten och kanske inte upptäcker farorna. De kan därför riskera att skadas, vilket innebär att risken för konsumenterna är större.

Risken kan således skilja sig åt för en avsedd och en icke avsedd användare, beroende på produkten och hur den används.

| — | Särskilt utsatta konsumentgrupper: Flera kategorier av utsatta och mycket utsatta grupper kan urskiljas: barn (upp till 3 år, 3–8 år eller 8–14 år) och andra, t.ex. äldre (se tabell 1). De har alla mindre förutsättningar att upptäcka en fara, t.ex. barn som först efter ca åtta sekunder märker hettan när de berör en het yta (och då redan har bränt sig), medan vuxna märker detta omedelbart.
  Dessa konsumenter kan också ha svårt att beakta varningsmärkningen eller ha särskilda problem med att använda en produkt som de aldrig tidigare har använt. De kan också handla på ett sådant sätt som gör att de blir mer utsatta, t.ex. små barn som kryper omkring och stoppar saker i munnen. Barn kan också lockas av produkter som är tilltalande och som medför en hög risk i händerna på barn. Uppsikt från föräldrarna eller andra vuxna bör å andra sidan normalt sett kunna hindra barn från att råka illa ut.
  Andra kan tillhöra utsatta konsumentgrupper under särskilda omständigheter, t.ex. när en produkts anvisningar eller varningstexter är skrivna på ett främmande språk som de inte förstår.
  När det gäller det särskilda fallet med kemikalier kan barn vara mer mottagliga för kemikaliers toxicitet än vuxna i allmänhet. Barn ska därför inte behandlas som om de vore ”små vuxna”.
  Sammanfattningsvis kan sägas att en produkt som normalt sett är säker för vuxna i allmänhet kanske inte är säker för särskilt utsatta konsumentgrupper. Detta måste beaktas när man bestämmer allvarlighetsgraden och sannolikheten för en skada (se avsnitt 3.5) och därmed risken. |
| --- | --- |

—

Särskilt utsatta konsumentgrupper: Flera kategorier av utsatta och mycket utsatta grupper kan urskiljas: barn (upp till 3 år, 3–8 år eller 8–14 år) och andra, t.ex. äldre (se tabell 1). De har alla mindre förutsättningar att upptäcka en fara, t.ex. barn som först efter ca åtta sekunder märker hettan när de berör en het yta (och då redan har bränt sig), medan vuxna märker detta omedelbart.

Dessa konsumenter kan också ha svårt att beakta varningsmärkningen eller ha särskilda problem med att använda en produkt som de aldrig tidigare har använt. De kan också handla på ett sådant sätt som gör att de blir mer utsatta, t.ex. små barn som kryper omkring och stoppar saker i munnen. Barn kan också lockas av produkter som är tilltalande och som medför en hög risk i händerna på barn. Uppsikt från föräldrarna eller andra vuxna bör å andra sidan normalt sett kunna hindra barn från att råka illa ut.

Andra kan tillhöra utsatta konsumentgrupper under särskilda omständigheter, t.ex. när en produkts anvisningar eller varningstexter är skrivna på ett främmande språk som de inte förstår.

När det gäller det särskilda fallet med kemikalier kan barn vara mer mottagliga för kemikaliers toxicitet än vuxna i allmänhet. Barn ska därför inte behandlas som om de vore ”små vuxna”.

Sammanfattningsvis kan sägas att en produkt som normalt sett är säker för vuxna i allmänhet kanske inte är säker för särskilt utsatta konsumentgrupper. Detta måste beaktas när man bestämmer allvarlighetsgraden och sannolikheten för en skada (se avsnitt 3.5) och därmed risken.

| — | Avsedd och rimligen förutsebar användning: Konsumenterna kan använda en produkt för andra ändamål än det avsedda, trots att bruksanvisningarna och eventuella varningstexter är klart begripliga. Eftersom varningstexter kanske inte är helt effektiva måste även andra användningar än den avsedda beaktas i en riskbedömning. Detta är särskilt viktigt för dem som tillverkar en produkt, eftersom de måste se till att produkten är säker under alla rimligen förutsebara användningsförhållanden.
  Rimligen förutsebar användning kan behöva grundas på erfarenhet, eftersom information kanske inte finns tillgänglig i den officiella olycksstatistiken eller i andra informationskällor. Det kan då vara svårt att dra gränsen mellan ett ”rimligt förutsebart” och ett ”helt otänkbart” scenario. Även helt otänkbara scenarier kan dock beaktas enligt dessa riktlinjer, också när de leder till mycket allvarliga skador, eftersom sådana scenarier alltid kommer att ha en mycket låg sannolikhetsgrad. Detta kan förhindra att sådana scenarier i alltför hög grad påverkar bedömningen av den totala risken med produkten. |
| --- | --- |

—

Avsedd och rimligen förutsebar användning: Konsumenterna kan använda en produkt för andra ändamål än det avsedda, trots att bruksanvisningarna och eventuella varningstexter är klart begripliga. Eftersom varningstexter kanske inte är helt effektiva måste även andra användningar än den avsedda beaktas i en riskbedömning. Detta är särskilt viktigt för dem som tillverkar en produkt, eftersom de måste se till att produkten är säker under alla rimligen förutsebara användningsförhållanden.

Rimligen förutsebar användning kan behöva grundas på erfarenhet, eftersom information kanske inte finns tillgänglig i den officiella olycksstatistiken eller i andra informationskällor. Det kan då vara svårt att dra gränsen mellan ett ”rimligt förutsebart” och ett ”helt otänkbart” scenario. Även helt otänkbara scenarier kan dock beaktas enligt dessa riktlinjer, också när de leder till mycket allvarliga skador, eftersom sådana scenarier alltid kommer att ha en mycket låg sannolikhetsgrad. Detta kan förhindra att sådana scenarier i alltför hög grad påverkar bedömningen av den totala risken med produkten.

| — | Användningsfrekvens och användningstid: Olika konsumenter kan använda en produkt oftare eller mer sällan och under kortare eller längre tid. Detta beror på hur attraktiv produkten är och på hur lätt den kan användas. Daglig användning eller användning under lång tid kan innebära att konsumenten blir van vid produkten och dess egenskaper, inklusive dess faror, anvisningar och varningstexter, vilket minskar risken. Å andra sidan kan daglig eller långvarig användning innebära att konsumenten blir alltför van vid produkten, blir ouppmärksam och på ett vårdslöst sätt inte följer anvisningar och varningar, vilket ökar risken.
  Daglig och långvarig användning kan också innebära att produkten snabbare slits ut och att delar som inte tål sådan frekvent användning plötsligt kan sluta att fungera och därmed medföra en fara och en eventuell skada, vilket också ökar risken. |
| --- | --- |

—

Användningsfrekvens och användningstid: Olika konsumenter kan använda en produkt oftare eller mer sällan och under kortare eller längre tid. Detta beror på hur attraktiv produkten är och på hur lätt den kan användas. Daglig användning eller användning under lång tid kan innebära att konsumenten blir van vid produkten och dess egenskaper, inklusive dess faror, anvisningar och varningstexter, vilket minskar risken. Å andra sidan kan daglig eller långvarig användning innebära att konsumenten blir alltför van vid produkten, blir ouppmärksam och på ett vårdslöst sätt inte följer anvisningar och varningar, vilket ökar risken.

Daglig och långvarig användning kan också innebära att produkten snabbare slits ut och att delar som inte tål sådan frekvent användning plötsligt kan sluta att fungera och därmed medföra en fara och en eventuell skada, vilket också ökar risken.

| — | Kartläggning av faror samt skyddsåtgärder och skyddsutrustning: Det är känt att vissa produkter medför faror, t.ex. saxar, knivar, borrmaskiner för hemmabruk, motorsågar, rullskridskor, cyklar, motorcyklar och bilar. I alla dessa fall är faran med produkten tydligt känd eller snabbt identifierbar. Den kan också beskrivas i anvisningarna, som då också anger säkerhetsåtgärder. Konsumenten kan då hantera produkten försiktigt eller använda personlig skyddsutrustning, t.ex. handskar, hjälmar eller säkerhetsbälten, för att minimera risken.
  I andra fall kan det vara svårare att identifiera faran med produkten, t.ex. att det blir kortslutning i ett elektriskt strykjärn eller att varningstexter kan förbises eller missförstås. I sådana fall kommer konsumenten bara sällan att kunna vidta förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

—

Kartläggning av faror samt skyddsåtgärder och skyddsutrustning: Det är känt att vissa produkter medför faror, t.ex. saxar, knivar, borrmaskiner för hemmabruk, motorsågar, rullskridskor, cyklar, motorcyklar och bilar. I alla dessa fall är faran med produkten tydligt känd eller snabbt identifierbar. Den kan också beskrivas i anvisningarna, som då också anger säkerhetsåtgärder. Konsumenten kan då hantera produkten försiktigt eller använda personlig skyddsutrustning, t.ex. handskar, hjälmar eller säkerhetsbälten, för att minimera risken.

I andra fall kan det vara svårare att identifiera faran med produkten, t.ex. att det blir kortslutning i ett elektriskt strykjärn eller att varningstexter kan förbises eller missförstås. I sådana fall kommer konsumenten bara sällan att kunna vidta förebyggande åtgärder.

| — | Konsumentbeteende vid ett tillbud: När en fara påverkar konsumenten kan den orsaka en skada. Det är därför viktigt att man i riskbedömningen överväger hur konsumenten kan komma att reagera. Kommer han eller hon lugnt att ställa produkten åt sidan och vidta förebyggande åtgärder, t.ex. släcka en brand orsakad av produkten, eller kommer han eller hon att slänga i väg produkten i panik? Särskilt utsatta konsumentgrupper, i synnerhet barn, kanske inte heller beter sig som konsumenter i allmänhet. |
| --- | --- |

—

Konsumentbeteende vid ett tillbud: När en fara påverkar konsumenten kan den orsaka en skada. Det är därför viktigt att man i riskbedömningen överväger hur konsumenten kan komma att reagera. Kommer han eller hon lugnt att ställa produkten åt sidan och vidta förebyggande åtgärder, t.ex. släcka en brand orsakad av produkten, eller kommer han eller hon att slänga i väg produkten i panik? Särskilt utsatta konsumentgrupper, i synnerhet barn, kanske inte heller beter sig som konsumenter i allmänhet.

| — | Konsumentens kulturella bakgrund och det sätt på vilket en produkt används i hans eller hennes hemland kan påverka risken med en produkt. I synnerhet tillverkarna måste ta hänsyn till sådana kulturella skillnader när de släpper ut en ny produkt på marknaden. Tillverkarnas erfarenheter kan därför vara en värdefull informationskälla för myndigheter som utarbetar en riskbedömning. |
| --- | --- |

—

Konsumentens kulturella bakgrund och det sätt på vilket en produkt används i hans eller hennes hemland kan påverka risken med en produkt. I synnerhet tillverkarna måste ta hänsyn till sådana kulturella skillnader när de släpper ut en ny produkt på marknaden. Tillverkarnas erfarenheter kan därför vara en värdefull informationskälla för myndigheter som utarbetar en riskbedömning.

3.4   Skadescenario: de olika stegen som leder till en skada

De flesta skadescenarier består av följande tre huvudsteg:

| 1. | Produkten är behäftad med ett ”fel” eller kan leda till en ”farlig situation” under den tid den förutses kunna användas. |
| --- | --- |

1.

Produkten är behäftad med ett ”fel” eller kan leda till en ”farlig situation” under den tid den förutses kunna användas.

| 2. | Felet eller den farliga situationen leder till ett olycksfall. |
| --- | --- |

2.

Felet eller den farliga situationen leder till ett olycksfall.

| 3. | Olycksfallet leder till en skada. |
| --- | --- |

3.

Olycksfallet leder till en skada.

De tre huvudstegen kan delas upp i ytterligare steg för att visa hur faran med produkten kan leda till en skada eller tillbud. Dessa ”steg mot skada” måste dock vara klara och tydliga och får inte vara alltför detaljerade eller indelade i för många steg. Med hjälp av tidigare erfarenheter blir det allt lättare att kartlägga förutsättningarna för att en viss skada kommer att inträffa och den ”kortaste eller kritiska vägen till skada”.

Det är troligtvis lättast att börja med ett scenario med en konsument för vilken produkten är avsedd när han eller hon använder den i enlighet med anvisningarna, eller om anvisningar saknas, i enlighet med normal hantering och användning. Om denna bedömning ger den högsta risknivån är i regel inga ytterligare bedömningar nödvändiga och lämpliga åtgärder kan då vidtas. När ett tillbud rapporteras i ett enskilt konsumentklagomål kan på samma sätt ett enda skadescenario vara tillräckligt för att besluta om lämpliga åtgärder.

Annars kan ytterligare scenarier tas fram för särskilt utsatta konsumentgrupper, i synnerhet barn (se tabell 1), små eller större avvikelser från normal användning, användning under olika väderförhållanden, t.ex. mycket kallt eller varmt, ogynnsamma användningsförhållanden, t.ex. utan tillräckligt dagsljus eller korrekt belysning, användning som underförstås när produkten säljs (en lampa som säljs i en leksaksaffär bör t.ex. också genomgå en riskbedömning för barn), användning under produktens hela livslängd (inbegripet slitage), etc. Varje scenario bör betraktas under hela riskbedömningen.

Om produkten uppvisar flera faror bör skade- och riskscenarier tas fram för var och en av dessa. En rimlighetskontroll av huruvida ett skadescenario skulle kunna medföra en risk som kräver att åtgärder vidtas kan ändå begränsa antalet skadescenarier.

Utifrån samtliga scenarier som tagits fram kommer det som visar den högsta risknivån (dvs. ”risken med produkten”) i normala fall att vara avgörande för vilka riskbegränsande åtgärder som ska vidtas, eftersom åtgärder på den högsta risknivån minskar risken mest effektivt. Ett undantag från den regeln kan vara en specifik mindre risk som beror på en annan fara, som kanske kan hanteras genom specifika åtgärder, men som naturligtvis också måste täcka den största risken.

Som tumregel kan man anta att skadescenarier kan leda till den högsta risknivån när

| — | skadan eller skadorna ligger i de högsta allvarlighetsgraderna (4 eller 3), |
| --- | --- |

—

skadan eller skadorna ligger i de högsta allvarlighetsgraderna (4 eller 3),

| — | den totala sannolikheten för ett skadescenario är ganska hög (minst > 1/100). |
| --- | --- |

—

den totala sannolikheten för ett skadescenario är ganska hög (minst > 1/100).

I tabell 4 finns ytterligare vägledning om detta, vilket kan vara till hjälp för att begränsa antalet scenarier.

Naturligtvis bestämmer riskbedömaren själv antalet skadescenarier beroende på hur många faktorer som måste beaktas vid fastställandet av risken med produkten. Det är därför omöjligt att ange ett specifikt antal skadescenarier som kan behövas i ett enskilt fall.

För hjälp med att ta fram ett lämpligt antal skadescenarier finns i dessa riktlinjer en tabell med typiska skadescenarier (tabell 2). Dessa bör anpassas till den specifika produkten, typen av konsument och andra omständigheter.

3.5   Skadans allvarlighetsgrad

Den skada en fara kan orsaka konsumenten kan vara av olika allvarlighetsgrad. Allvarlighetsgraden visar således effekten på konsumenten under de förhållanden som beskrivs i skadescenariot.

Skadans allvarlighetsgrad kan bero på följande:

| — | Typ av fara (se uppräkningen av faror i avsnitt 3.2 i tabell 2). En mekanisk fara, t.ex. vassa kanter, kan orsaka skärskador på fingrar. Sådana upptäcks omedelbart och konsumenten kommer då att vidta åtgärder för att skadorna ska läka. En kemisk fara kan å andra sidan orsaka cancer. Detta upptäcks normalt inte och sjukdomen kan visa sig först efter många år. Den anses vara mycket allvarlig, eftersom cancer är mycket svår eller kanske omöjlig att bota. |
| --- | --- |

—

Typ av fara (se uppräkningen av faror i avsnitt 3.2 i tabell 2). En mekanisk fara, t.ex. vassa kanter, kan orsaka skärskador på fingrar. Sådana upptäcks omedelbart och konsumenten kommer då att vidta åtgärder för att skadorna ska läka. En kemisk fara kan å andra sidan orsaka cancer. Detta upptäcks normalt inte och sjukdomen kan visa sig först efter många år. Den anses vara mycket allvarlig, eftersom cancer är mycket svår eller kanske omöjlig att bota.

| — | Farans verkan: En yta som hettas upp till 50 °C kan orsaka lätta brännskador, medan en yta som upphettas till 180 °C kommer att orsaka svåra brännskador. |
| --- | --- |

—

Farans verkan: En yta som hettas upp till 50 °C kan orsaka lätta brännskador, medan en yta som upphettas till 180 °C kommer att orsaka svåra brännskador.

| — | Hur länge faran påverkar konsumenten: En kortvarig kontakt med faror som kan leda till skrapsår kan ge ytliga hudskador, medan en långvarig kontakt kan leda till att stora delar av huden skrapas av. |
| --- | --- |

—

Hur länge faran påverkar konsumenten: En kortvarig kontakt med faror som kan leda till skrapsår kan ge ytliga hudskador, medan en långvarig kontakt kan leda till att stora delar av huden skrapas av.

| — | Skadad kroppsdel: Skadad kroppsdel: Om t.ex. en vass udd tränger in i huden på armen är det smärtsamt, men om den tränger in i ett öga är det en allvarligare och kanske även livshotande skada. |
| --- | --- |

—

Skadad kroppsdel: Skadad kroppsdel: Om t.ex. en vass udd tränger in i huden på armen är det smärtsamt, men om den tränger in i ett öga är det en allvarligare och kanske även livshotande skada.

| — | Farans inverkan på en eller flera kroppsdelar: Om det därefter uppstår en brand kan den medvetslösa personen få sina lungor skadade om han eller hon andas in röken. |
| --- | --- |

—

Farans inverkan på en eller flera kroppsdelar: Om det därefter uppstår en brand kan den medvetslösa personen få sina lungor skadade om han eller hon andas in röken.

| — | Typ av konsument och konsumentens beteende: En produkt som är försedd med en varningstext kan utan problem användas av en vuxen, eftersom han eller hon anpassar sitt handhavande av produkten därefter. Ett barn eller annan person (se tabell 1) som inte kan läsa eller som inte förstår varningsmärkningen kan däremot skadas mycket allvarligt. |
| --- | --- |

—

Typ av konsument och konsumentens beteende: En produkt som är försedd med en varningstext kan utan problem användas av en vuxen, eftersom han eller hon anpassar sitt handhavande av produkten därefter. Ett barn eller annan person (se tabell 1) som inte kan läsa eller som inte förstår varningsmärkningen kan däremot skadas mycket allvarligt.

För kvantifieringen av en skadas allvarlighetsgrad visar tabell 3 i dessa riktlinjer hur skador klassificeras i fyra kategorier beroende på deras reversibilitet, dvs. om man kan bli återställd från skadan och i så fall i vilken utsträckning. Denna kategorisering är bara avsedd som vägledning. En riskbedömare måste vid behov kunna ändra kategori och ange detta i sin riskbedömning.

Om flera skadescenarier ingår i riskbedömningen ska varje skadas allvarlighetsgrad klassificeras separat och beaktas under hela riskbedömningsförfarandet.

Exempel: En konsument använder en hammare för att slå in en spik i väggen. Hammarens huvud är för bräckligt (på grund av fel material) och går sönder och en bit av hammaren träffar personens öga så kraftigt att han eller hon blir blind. Skadan är därför en ”ögonskada” på grund av främmande föremål i ögat, med bestående blindhet på ett öga som följd, vilket motsvarar en skada på nivå 3 enligt tabell 3.

3.6   Skadans sannolikhetsgrad

Skadans sannolikhetsgrad är sannolikheten för att skadescenariot faktiskt inträffar under produktens förväntade livslängd.

Sannolikheten är inte lätt att uppskatta, men om ett scenario beskrivs i separata steg kan varje steg ges en viss sannolikhetsgrad. Om de separata sannolikhetsgraderna multipliceras ger de tillsammans den totala sannolikheten för scenariot. Denna stegvisa metod bör göra det lättare att uppskatta den totala sannolikheten. När flera scenarier tas fram kräver förstås varje scenario sin egen totala sannolikhet.

Om ett skadescenario däremot beskrivs som ett enda steg kan också dess sannolikhetsgrad bara fastställas som ett enda övergripande steg. Detta skulle dock bara bli ett ”gissningsuppskattning”, som skulle kunna kritiseras hårt och därmed ifrågasätta hela riskbedömningen. Ett tydligare angivande av sannolikhetsgrader i ett scenario med flera steg är därför att föredra, särskilt med tanke på att de separata sannolikhetsgraderna kan bygga på otvetydig bevisning.

I dessa riktlinjer görs en åtskillnad mellan åtta sannolikhetsnivåer för att klassificera den totala sannolikheten: från < 1/1 000 000 till > 50 % (se vänster sida i tabell 4). Följande exempel med ett hammarhuvud som går sönder när användaren slår in en spik i en vägg illustrerar hur man bestämmer sannolikhetsgraden för varje enskilt steg och hur den totala sannolikheten klassificeras:

| Steg 1: | Hammarhuvudet går sönder när användaren slår in en spik i väggen, eftersom det material som hammarhuvudet är tillverkat av är alltför bräckligt. Bräckligheten fastställdes vid en provning. Med denna rapporterade bräcklighet bestäms sannolikheten för att hammarhuvudet går sönder under hammarens förväntade livslängd till 1/10. |
| --- | --- |
| Steg 2: | När hammaren går sönder träffar en del av hammaren användaren. Sannolikheten för att detta ska hända bestäms till 1/10, eftersom den del av överkroppen som exponeras för kringflygande bitar anses motsvara 1/10 av halvsfären från väggen. Om användaren hade stått tätt intill väggen skulle förstås kroppen motsvara en större andel av en sådan halvsfär, och sannolikheten skulle då vara större. |
| Steg 3: | Delen träffar användaren i huvudet. Huvudet uppskattas utgöra omkring en tredjedel av överkroppen och sannolikheten blir då 1/3. |
| Steg 4: | Delen träffar användaren i ögat. Ögonen uppskattas utgöra omkring 1/20 av huvudet och sannolikheten blir då 1/20. |

Steg 1:

Hammarhuvudet går sönder när användaren slår in en spik i väggen, eftersom det material som hammarhuvudet är tillverkat av är alltför bräckligt. Bräckligheten fastställdes vid en provning. Med denna rapporterade bräcklighet bestäms sannolikheten för att hammarhuvudet går sönder under hammarens förväntade livslängd till 1/10.

Steg 2:

När hammaren går sönder träffar en del av hammaren användaren. Sannolikheten för att detta ska hända bestäms till 1/10, eftersom den del av överkroppen som exponeras för kringflygande bitar anses motsvara 1/10 av halvsfären från väggen. Om användaren hade stått tätt intill väggen skulle förstås kroppen motsvara en större andel av en sådan halvsfär, och sannolikheten skulle då vara större.

Steg 3:

Delen träffar användaren i huvudet. Huvudet uppskattas utgöra omkring en tredjedel av överkroppen och sannolikheten blir då 1/3.

Steg 4:

Delen träffar användaren i ögat. Ögonen uppskattas utgöra omkring 1/20 av huvudet och sannolikheten blir då 1/20.

Om man multiplicerar sannolikhetsgraderna i dessa steg ger detta en total sannolikhet för scenariot på 1/10 × 1/10 × 1/3 × 1/20 = 1/6 000. Detta motsvarar > 1/10 000 (se vänster sida i tabell 4).

När den totala sannolikheten har beräknats för ett skadescenario måste man kontrollera om scenariot är rimligt. Detta kräver en hel del erfarenhet, vilket innebär att man bör ta hjälp av personer med erfarenhet av riskbedömningar (se avsnittet ”Låt andra granska din riskbedömning”). När dessa riktlinjer har använts en tid bör det bli lättare att uppskatta sannolikheten. Allt fler exempel kommer också att finnas för att underlätta detta arbete.

Bestämningen av sannolikhetsgrader för olika skadescenarier för samma produkt kan leda till följande:

| — | När en produkt i ett scenario används av konsumenter som tillhör en särskilt utsatt grupp kan sannolikhetsgraden allmänt sett behöva höjas, eftersom de lättare kan komma till skada. Detta gäller särskilt barn, som i regel inte har den erfarenhet som krävs för att vidta förebyggande åtgärder (se även ”Särskilt utsatta konsumentgrupper” i avsnitt 3.3). |
| --- | --- |

—

När en produkt i ett scenario används av konsumenter som tillhör en särskilt utsatt grupp kan sannolikhetsgraden allmänt sett behöva höjas, eftersom de lättare kan komma till skada. Detta gäller särskilt barn, som i regel inte har den erfarenhet som krävs för att vidta förebyggande åtgärder (se även ”Särskilt utsatta konsumentgrupper” i avsnitt 3.3).

| — | När risken tydligt kan identifieras, t.ex. genom varningstexter, kanske sannolikhetsgraden måste sänkas, eftersom användaren då kommer att hantera produkten försiktigare för att i möjligaste mån undvika att skadas. Detta kanske inte är fallet i ett skadescenario med ett (litet) barn eller med andra användare (se tabell 1) som inte kan läsa. |
| --- | --- |

—

När risken tydligt kan identifieras, t.ex. genom varningstexter, kanske sannolikhetsgraden måste sänkas, eftersom användaren då kommer att hantera produkten försiktigare för att i möjligaste mån undvika att skadas. Detta kanske inte är fallet i ett skadescenario med ett (litet) barn eller med andra användare (se tabell 1) som inte kan läsa.

| — | När det har rapporterats om olyckor som passar in i skadescenariot bör sannolikheten för scenariot öka. När det har rapporterats om olyckor som passar in i skadescenariot bör sannolikheten för scenariot öka. |
| --- | --- |

—

När det har rapporterats om olyckor som passar in i skadescenariot bör sannolikheten för scenariot öka. När det har rapporterats om olyckor som passar in i skadescenariot bör sannolikheten för scenariot öka.

| — | När det krävs ganska många villkor för att en skada ska inträffa bör den totala sannolikheten för scenariot normalt sett sänkas. |
| --- | --- |

—

När det krävs ganska många villkor för att en skada ska inträffa bör den totala sannolikheten för scenariot normalt sett sänkas.

| — | När de villkor som krävs för att en olycka ska inträffa lätt kan uppfyllas kan detta höja sannolikheten. |
| --- | --- |

—

När de villkor som krävs för att en olycka ska inträffa lätt kan uppfyllas kan detta höja sannolikheten.

| — | När resultaten av provningen av en produkt inte på långt när hamnar inom de gränsvärden som krävs (enligt gällande standard eller lagstiftning) kan sannolikheten för att skadan (skadescenariot) inträffar vara högre än om resultaten ligger nära gränsvärdena. |
| --- | --- |

—

När resultaten av provningen av en produkt inte på långt när hamnar inom de gränsvärden som krävs (enligt gällande standard eller lagstiftning) kan sannolikheten för att skadan (skadescenariot) inträffar vara högre än om resultaten ligger nära gränsvärdena.

”Skadans sannolikhetsgrad” är då sannolikheten för att skadescenariot faktiskt kan inträffa. Sannolikhetsgraden visar därför inte befolkningens allmänna exponering för produkten, t.ex. genom en beräkning på grundval av de miljontals enskilda produkter som säljs på marknaden och med beaktande av att några få av dessa kanske inte uppfyller kraven. Sådana överväganden är dock av betydelse när man fastställer lämpliga åtgärder (se avsnitt 4).

Olycksfallsstatistiken, även den produktspecifika, måste tolkas försiktigt när den används för att uppskatta sannolikheten. Omständigheterna vid olyckan kanske inte har rapporterats tillräckligt i detalj, produkten kan ha förändrats över tiden eller kan tillverkaren vara en annan. Dessutom kanske lindrigare olyckor inte har rapporterats till dem som samlar in uppgifter för statistiska ändamål. Olycksfallsstatistiken kan dock belysa skadescenarier och deras sannolikhet.

3.7   Riskbestämning

När skadans allvarlighetsgrad och sannolikheten har bestämts, om möjligt för flera olika skadescenarier, måste sedan risknivån sökas upp i tabell 4. I tabell 4 kombineras skadans allvarlighetsgrad med sannolikheten. Den största risken är ”risken med produkten”. Risker som kräver särskilda riskhanteringsåtgärder bör också rapporteras så att alla risker kan begränsas till ett minimum.

I dessa riktlinjer görs en åtskillnad mellan fyra olika risknivåer: allvarlig, hög, medelhög och låg. Risknivån mellan angränsande allvarlighetsgrader för skada eller sannolikhet ändras normalt med en nivå. Detta överensstämmer med den allmänna erfarenheten att en risk inte ökar gradvis när de ingående faktorerna gradvis förändras. Men när allvarlighetsgraden för en skada ökar från nivå 1 till nivå 2 (på höger sida i tabell 4) ökar också vissa risknivåer med två nivåer, dvs. från medelhög till allvarlig och från låg till hög. Detta beror på att dessa riktlinjer innehåller fyra graderingar av en skadas allvarlighetsgrad, medan den ursprungliga metoden (se inledningen) omfattade fem. För konsumentvaror anses dock fyra graderingar normalt, eftersom det räcker för en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av allvarlighetsgraden. Fem nivåer skulle vara för mycket, eftersom varken skadans allvarlighetsgrad eller sannolikheten kan bestämmas med sådan exakthet.

I slutet av riskbedömningen, både för ett enskilt skadescenario och för en produkts totala risk, bör risknivåns rimlighet och osäkerhetsfaktorer i antagandena beaktas. Detta kan innebära att man kontrollerar om riskbedömaren har utnyttjat den bästa tillgängliga informationen för sina uppskattningar och antaganden. Synpunkter från kolleger och andra sakkunniga kan också vara till hjälp.

En känslighetsanalys kan också vara till mycket stor hjälp (se exempel i avsnitt 6.3). Hur förändras risknivån när skadans allvarlighetsgrad eller sannolikheten ändras en nivå uppåt eller nedåt? Om risknivån inte ändras alls är det ganska rimligt att den har uppskattats korrekt. Om den ändras kan risknivån däremot vara ett gränsfall. Då måste man på nytt överväga skadescenarierna och den allvarlighetsgrad för skada och den sannolikhetsgrad som bestämts. I slutet av känslighetsanalysen bör riskbedömaren vara säker på att risknivån är tillräckligt rimlig och att han eller hon kan dokumentera den och vidarebefordra informationen.

4.   
  Från risk till åtgärd: hur man hanterar risk på ett ansvarsfullt sätt

När riskbedömningen har slutförts kommer den i regel att användas för att besluta vilka åtgärder som krävs för att begränsa risken och undvika att konsumenternas hälsa kommer till skada. Även om dessa åtgärder inte rör själva riskbedömningen anges här vissa aspekter som illustrerar hur de fastställda riskerna kan följas upp.

Inom ramen för marknadskontrollen vidtas ofta åtgärder genom kontakter mellan myndigheten och tillverkaren, importören eller distributören. På så sätt kan myndigheten få hjälp med att bestämma hur man hanterar risken på det mest effektiva och ändamålsenliga sättet.

Om en konsumentvara medför en allvarlig risk kan de riskbegränsande åtgärderna omfatta tillbakadragande från marknaden eller återkallelse. Lägre risknivåer innebär i regel mindre stränga åtgärder. Det kan räcka att lägga till en varningsmärkning på produkten eller att förbättra anvisningarna för att göra produkten säker. Oavsett risknivå bör myndigheten således överväga om åtgärder ska vidtas och i så fall vilka.

Det finns emellertid ingen automatisk koppling mellan risk och åtgärd. När en produkt medför flera icke allvarliga risker och den totala risken därför inte är allvarlig kan det ändå vara nödvändigt att vidta brådskande åtgärder om någon av dessa risker kan uppkomma ganska snabbt. Produktens riskmönster kan tyda på bristande kvalitetskontroll vid tillverkningen (54).

Det är också viktigt att beakta exponeringen av befolkningen som helhet. Om det finns många produkter på marknaden och produkten därmed används av många konsumenter, kan även en enda icke allvarlig risk kräva brådskande åtgärder för att undvika negativa hälsoeffekter för konsumenterna.

Icke allvarliga risker kan också kräva åtgärder om en produkt kan orsaka dödsfall, även om en sådan olycka är ytterst osannolik. Detta kan vara fallet med förslutningen på en burk med någon dryck som lossnar och som sväljs av ett barn, som då kvävs till döds. Med en enkel ändring av lockets utformning skulle risken kunna undanröjas och inga ytterligare åtgärder behöva vidtas. Även en period för att sälja slut på produkten skulle kunna medges om den faktiska risken för en dödsolycka är ytterst liten.

Andra riskrelaterade aspekter kan vara allmänhetens uppfattning av en risk och dess sannolika konsekvenser, kulturella och politiska faktorer och riskbeskrivningen i medier. Sådana aspekter kan vara av särskild betydelse när det gäller utsatta konsumentgrupper, t.ex. barn. Det är de nationella myndigheter som ansvarar för tillsynen av marknaden som beslutar om vilka åtgärder som krävs.

Åtgärderna för att undanröja en risk kan också komma att bero på själva produkten och den låga ”risk som är förenlig med användningen av produkten och som kan anses som godtagbar och förenlig med en hög skyddsnivå”
   (55). Den lägsta risken kommer troligtvis att vara mycket lägre för leksaker, där barn är inblandade, än för en motorsåg, som är känd för att vara en produkt med så hög risk att det krävs kraftig skyddsutrustning för att hålla risken på en hanterbar nivå.

Sammanfattningsvis kan sägas att det inte finns någon automatisk koppling mellan risk och åtgärd.

Sammanfattningsvis kan sägas att det inte finns någon automatisk koppling mellan risk och åtgärd. Tillsynsmyndigheterna kommer att beakta en rad sådana faktorer som de som anges i avsnitt 3.3. Proportionalitetsprincipen måste alltid övervägas och åtgärderna måste vara effektiva.

5.   
  Hur man utarbetar en riskbedömning – i korthet

1.   Beskriv produkten och dess faror.

Beskriv produkten otvetydigt. Gäller faran hela produkten eller bara en (separat) del av produkten?

Finns det bara en fara med produkten? Finns det flera faror? Se tabell 2 för vägledning. Ta reda på vilka standarder och lagar som gäller för produkten.

Ta reda på vilka standarder och lagar som gäller för produkten.

2.   Bestäm vilken typ av konsument du vill ta med i ditt skadescenario med den farliga produkten.

Börja med avsedd användare och avsedd användning av produkten i ditt första skadescenario. Inbegrip andra konsumenter (se tabell 1) och andra användningar i ytterligare scenarier.

3.   Beskriv ett skadescenario där en eller flera faror med den produkt du valt ut orsakar skador eller negativa effekter på de utvalda konsumenterna.

Beskriv tydligt och exakt stegen mot skadan eller skadorna utan alltför många detaljer (”kortaste vägen till skada”, ”kritisk väg till skada”). Om det finns flera samtidiga skador i ditt scenario, ta då med alla i ett och samma scenario.

I beskrivningen av skadescenariot bör du beakta användningsfrekvens och användningstid, konsumentens medvetenhet om farorna, typ av konsument (särskilt utsatta konsumentgrupper, t.ex. barn), skyddsutrustning, beteende i händelse av en olycka, kulturell bakgrund samt andra faktorer du anser viktiga för riskbedömningen.

Se avsnitt 3.3 och tabell 2 för vägledning.

4.   Bestäm skadans allvarlighetsgrad.

Bestäm allvarlighetsgrad (1–4) för konsumentens skada. Om han eller hon skadas på flera olika sätt i ditt skadescenario, uppskatta allvarlighetsgraden för alla dessa skador sammantagna.

Se tabell 3 för vägledning.

5.   Bestäm skadescenariots sannolikhet.

Bestäm en sannolikhetsgrad för varje steg i ditt skadescenario. Multiplicera sannolikhetsgraderna och beräkna den totala sannolikheten för ditt skadescenario.

Se vänster sida i tabell 4 för vägledning.

6.   Bestäm risknivån.

Kombinera skadans allvarlighetsgrad med den totala sannolikheten för skadescenariot och kontrollera risknivån i tabell 4.

7.   Kontrollera om risknivån är rimlig.

Om risknivån inte verkar rimlig eller om du är osäker på skadans eller skadornas allvarlighetsgrad eller på sannolikhetsgraden, flytta dem i så fall uppåt och nedåt en nivå och bestäm risken på nytt. Denna känslighetsanalys kommer att visa om risken förändras när de ingående uppgifterna ändras.

Om risken ligger kvar på samma nivå kan du vara ganska säker på din riskbedömning. Om den lätt ändras kanske du vill vara på den säkra sidan och bestämma den högre risknivån som risken med konsumentvaran.

Du kan också diskutera om risknivån är rimlig med erfarna kolleger.

8.   Utforma flera skadescenarier för att fastställa den högsta risken med produkten.

Om ditt första skadescenario ger en lägre risknivå än den högsta risknivån enligt dessa riktlinjer och du anser att produkten kan innebära en högre risk än den som bestämts,

| — | välj då andra konsumenter (särskilt utsatta grupper, t.ex. barn), och |
| --- | --- |

—

välj då andra konsumenter (särskilt utsatta grupper, t.ex. barn), och

| — | identifiera andra användningar (rimligt förutsebara användningar), |
| --- | --- |

—

identifiera andra användningar (rimligt förutsebara användningar),

för att bestämma vilket skadescenario som ger den högsta risken med produkten.

Den högsta risken är i regel den ”risk med produkten” på vilken man kan grunda de mest effektiva åtgärderna. I specifika fall kan en viss fara leda till en annan risk än den högsta risken och kräva särskilda åtgärder. Detta måste beaktas på vederbörligt sätt.

Som tumregel kan man säga att ett skadescenario kan leda till den högsta risknivån enligt dessa riktlinjer när

| — | den eller de skador som beaktas ligger på minst nivå 3 eller 4, |
| --- | --- |

—

den eller de skador som beaktas ligger på minst nivå 3 eller 4,

| — | den totala sannolikheten för ett skadescenario ligger på minst > 1/100. |
| --- | --- |

—

den totala sannolikheten för ett skadescenario ligger på minst > 1/100.

Se tabell 4 för vägledning.

9.   Dokumentera och sänd vidare din riskbedömning.

Var tydlig och ange också alla osäkerhetsfaktorer du stött på i samband med din riskbedömning.

Exempel på rapportering av riskbedömningar finns i avsnitt 6 i dessa riktlinjer.

Schematic flow of risk assessment

Pass on the risk assessment

Highest risk identified?

Yes

No

6. Look up the Risk in Table 4

See table 4: Probability levels from high (> 50 %) to low (< 1/1 000 000)

See table 3: Severity of injury

— Laceration, cut

— Bruising

— Concussion

— Entrapment/pinching

— Sprain, strain, musculoskeletal disorder

— Dislocation

— Fracture

— Crushing

— Amputation

— etc.

5. Determine the probability

Assign a probability to each step.

Multiply to get the overall probability

4. Determine the severity of the injury

3. Describe the Injury scenario in several steps: ‘Shortest path to injury’

See table 1: Consumer types, incl. vulnerable consumers (in particular children)

— Intended/non-intended user

— Intended and reasonably foreseeable use

— Frequency and duration of use

— Hazard recognition/protective behaviour ...

— Consumer behaviour in the case of an incident

— Consumer's cultural background

See table 2: Hazards ...

— Size, shape and surface

— Potential energy

— Kinetic energy

— Electrical energy

— Extreme temperatures

— Radiation

— Fire and explosion

— etc.

2. Identify consumer(s)

1. Describe the product unambiguously and its hazard(s)

6.   
  Exempel

6.1   Hopfällbar stol

En hopfällbar stol har en fällmekanism som är så utformad att användarens fingrar kan fastna mellan sätet och själva mekanismen. Detta kan leda till frakturer eller till och med att man kan förlora ett eller flera fingrar.

Riskbestämning

| Skadescenario | Typ av skada och skadad kroppsdel | Skadans allvarlighetsgrad | Skadans sannolikhetsgrad | Total sannolikhet | Risker |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| En person fäller upp stolen och griper av misstag tag nära det bakre hörnet (ouppmärksamhet). Ett finger fastnar mellan sätet och ryggstödet | Smärre klämskador på fingret | 1 | Uppfällning av stol | 1 | 1/500 | Liten risk |
| Personen griper tag i bakre hörnet när stolen fälls upp | 1/50 | |
| Ett finger fastnar | 1/10 | > 1/1 000 |
| Smärre klämskador | 1 | |
| En person fäller upp stolen och griper av misstag tag i sidan (ouppmärksamhet). Ett finger fastnar mellan sätet och länken | Smärre klämskador på fingret | 1 | Uppfällning av stol | 1 | 1/500 | Liten risk |
| Personen griper tag i sätet vid sidan när stolen fälls upp | 1/50 | |
| Ett finger fastnar | 1/10 | > 1/1 000 |
| Smärre klämskador | 1 | |
| Stolen förblir hopfälld och personen försöker skjuta ner sätet och griper av misstag tag i sätet nära hörnet (ouppmärksamhet). Ett finger fastnar mellan sätet och ryggstödet | Fraktur på ett finger | 2 | Uppfällning av stol | 1 | 1/500 000 | Liten risk |
| Stolen förblir hopfälld | 1/1 000 | |
| Personen griper tag i sätet vid hörnen när stolen fälls upp | 1/50 | |
| Ett finger fastnar | 1/10 | > 1/1 000 000 |
| Fraktur på ett finger | 1 | |
| Stolen förblir hopfälld och personen försöker skjuta ner sätet och griper av misstag tag i sätet på sidan (ouppmärksamhet). Ett finger fastnar mellan sätet och länken. | Fraktur på ett finger | 2 | Uppfällning av stol | 1 | 1/500 000 | Liten risk |
| Stolen förblir hopfälld | 1/1 000 | |
| Personen griper tag i sätet vid sidan när stolen fälls upp | 1/50 | |
| Ett finger fastnar | 1/10 | > 1/1 000 000 |
| Fraktur på ett finger | 1 | |
| Personen vill flytta stolen och försöker lyfta den genom att gripa tag i den bakre delen av stolen. Ett finger fastnar mellan sätet och ryggstödet. | Förlust av ett finger | 3 | Sittande på stolen | 1 | 1/6 000 | Hög risk |
| Personen flyttar sittande stolen | 1/2 | |
| Personen griper tag i den bakre delen av stolen och förflyttar sig samtidigt | 1/2 | |
| Stolen fälls till viss del ihop och lämnar ett utrymme mellan ryggstödet och sätet | 1/3 | > 1/10 000 |
| Ett finger blir kvar mellan ryggstödet och sätet | 1/5 | |
| Ett finger fastnar | 1/10 | |
| Förlust av (en del av) ett finger | 1/10 | |
| Personen vill flytta stolen och försöker lyfta den genom att gripa tag i den bakre delen av sätet. Ett finger fastnar mellan sätet och länken. | Förlust av ett finger | 3 | Sittande på stolen | 1 | 1/6 000 | Hög risk |
| Personen flyttar sittande stolen | 1/2 | |
| Personen griper tag i den bakre delen av stolen och förflyttar sig samtidigt | 1/2 | |
| Stolen fälls till viss del ihop och lämnar ett utrymme mellan ryggstödet och sätet | 1/3 | > 1/10 000 |
| Ett finger blir kvar mellan ryggstödet och sätet | 1/5 | |
| Ett finger fastnar | 1/10 | |
| Förlust av (en del av) ett finger | 1/10 | |

Skadescenario

Typ av skada och skadad kroppsdel

Skadans allvarlighetsgrad

Skadans sannolikhetsgrad

Total sannolikhet

Risker

En person fäller upp stolen och griper av misstag tag nära det bakre hörnet (ouppmärksamhet). Ett finger fastnar mellan sätet och ryggstödet

Smärre klämskador på fingret

1

Uppfällning av stol

1

1/500

Liten risk

Personen griper tag i bakre hörnet när stolen fälls upp

1/50

Ett finger fastnar

1/10

> 1/1 000

Smärre klämskador

1

En person fäller upp stolen och griper av misstag tag i sidan (ouppmärksamhet). Ett finger fastnar mellan sätet och länken

Smärre klämskador på fingret

1

Uppfällning av stol

1

1/500

Liten risk

Personen griper tag i sätet vid sidan när stolen fälls upp

1/50

Ett finger fastnar

1/10

> 1/1 000

Smärre klämskador

1

Stolen förblir hopfälld och personen försöker skjuta ner sätet och griper av misstag tag i sätet nära hörnet (ouppmärksamhet). Ett finger fastnar mellan sätet och ryggstödet

Fraktur på ett finger

2

Uppfällning av stol

1

1/500 000

Liten risk

Stolen förblir hopfälld

1/1 000

Personen griper tag i sätet vid hörnen när stolen fälls upp

1/50

Ett finger fastnar

1/10

> 1/1 000 000

Fraktur på ett finger

1

Stolen förblir hopfälld och personen försöker skjuta ner sätet och griper av misstag tag i sätet på sidan (ouppmärksamhet). Ett finger fastnar mellan sätet och länken.

Fraktur på ett finger

2

Uppfällning av stol

1

1/500 000

Liten risk

Stolen förblir hopfälld

1/1 000

Personen griper tag i sätet vid sidan när stolen fälls upp

1/50

Ett finger fastnar

1/10

> 1/1 000 000

Fraktur på ett finger

1

Personen vill flytta stolen och försöker lyfta den genom att gripa tag i den bakre delen av stolen. Ett finger fastnar mellan sätet och ryggstödet.

Förlust av ett finger

3

Sittande på stolen

1

1/6 000

Hög risk

Personen flyttar sittande stolen

1/2

Personen griper tag i den bakre delen av stolen och förflyttar sig samtidigt

1/2

Stolen fälls till viss del ihop och lämnar ett utrymme mellan ryggstödet och sätet

1/3

> 1/10 000

Ett finger blir kvar mellan ryggstödet och sätet

1/5

Ett finger fastnar

1/10

Förlust av (en del av) ett finger

1/10

Personen vill flytta stolen och försöker lyfta den genom att gripa tag i den bakre delen av sätet. Ett finger fastnar mellan sätet och länken.

Förlust av ett finger

3

Sittande på stolen

1

1/6 000

Hög risk

Personen flyttar sittande stolen

1/2

Personen griper tag i den bakre delen av stolen och förflyttar sig samtidigt

1/2

Stolen fälls till viss del ihop och lämnar ett utrymme mellan ryggstödet och sätet

1/3

> 1/10 000

Ett finger blir kvar mellan ryggstödet och sätet

1/5

Ett finger fastnar

1/10

Förlust av (en del av) ett finger

1/10

Den totala risken för den hopfällbara stolen är således ”hög risk”.

6.2   Eluttagsskydd

Detta fall gäller ett petskydd för eluttag. Det är produkter som användarna (föräldrar) sätter i eluttag så att små barn inte når strömförande delar om de skulle sätta in ett långt metallföremål i något av hålen i eluttaget, vilket kan leda till att de får en elektrisk stöt (som kan leda till döden).

Hålen i denna särskilda skyddsmekanism (genom vilka kontaktens tappar passerar) är så trånga att tapparna kan fastna. Detta innebär att användaren kan dra ur skyddet från uttaget när kontakten dras ur. Användaren kanske inte märker att detta sker.

Riskbestämning

| Skadescenario | Typ av skada och skadad kroppsdel | Skadans allvarlighetsgrad | Skadans sannolikhetsgrad | Total sannolikhet | Risker |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skyddet tas bort från uttaget, som blir oskyddat.
  Barnet leker med ett tunt ledande föremål som kan föras in i uttaget, kommer åt högspänning och får då en elektrisk stöt med dödlig utgång. | Dödande elchock | 4 | Borttagande av skyddet | 9/10 | 27/160 000 | Allvarlig risk |
| Borttagandet av skyddet uppmärksammas inte | 1/10 | |
| Barnet leker med ett tunt ledande föremål | 1/10 | |
| Ingen har uppsikt över barnet under leken | 1/2 | > 1/10 000 |
| Barnet för in föremålet i uttaget | 3/10 | |
| Barnet kommer åt spänning | 1/2 | |
| Elektrisk stöt med dödlig utgång på grund av spänning (jordfelsbrytare saknas) | 1/4 | |
| Skyddet tas bort från uttaget, som blir oskyddat.
  Barnet leker med ett tunt ledande föremål som kan föras in i uttaget, kommer åt högspänning och får då en elektrisk stöt. | Andra gradens brännskador | 1 | Borttagande av skyddet | 9/10 | 81/160 000 | Liten risk |
| Borttagandet av skyddet uppmärksammas inte | 1/10 | |
| Barnet leker med ett tunt ledande föremål | 1/10 | |
| Barnet för in föremålet i uttaget | 3/10 | |
| Barnet kommer åt spänning | 1/2 | > 1/10 000 |
| Ingen har uppsikt över barnet under leken | 1/2 | |
| Brännskador på grund av elektrisk ström (jordfelsbrytare saknas) | 3/4 | |
| Oskyddat uttag.
  Barnet leker med ett tunt ledande föremål som kan föras in i uttaget, kommer åt högspänning och får då en elektrisk stöt med dödlig utgång. | Dödande elchock | 4 | Barnet leker med ett tunt ledande föremål | 1/10 | 3/80 000 | Hög risk |
| Ingen har uppsikt över barnet under leken | 1/100 | |
| Barnet för in föremålet i uttaget | 3/10 | |
| Barnet kommer åt spänning | 1/2 | > 1/100 000 |
| Elektrisk stöt med dödlig utgång på grund av spänning (jordfelsbrytare saknas) | 1/4 | |

Skadescenario

Typ av skada och skadad kroppsdel

Skadans allvarlighetsgrad

Skadans sannolikhetsgrad

Total sannolikhet

Risker

Skyddet tas bort från uttaget, som blir oskyddat.

Barnet leker med ett tunt ledande föremål som kan föras in i uttaget, kommer åt högspänning och får då en elektrisk stöt med dödlig utgång.

Dödande elchock

4

Borttagande av skyddet

9/10

27/160 000

Allvarlig risk

Borttagandet av skyddet uppmärksammas inte

1/10

Barnet leker med ett tunt ledande föremål

1/10

Ingen har uppsikt över barnet under leken

1/2

> 1/10 000

Barnet för in föremålet i uttaget

3/10

Barnet kommer åt spänning

1/2

Elektrisk stöt med dödlig utgång på grund av spänning (jordfelsbrytare saknas)

1/4

Skyddet tas bort från uttaget, som blir oskyddat.

Barnet leker med ett tunt ledande föremål som kan föras in i uttaget, kommer åt högspänning och får då en elektrisk stöt.

Andra gradens brännskador

1

Borttagande av skyddet

9/10

81/160 000

Liten risk

Borttagandet av skyddet uppmärksammas inte

1/10

Barnet leker med ett tunt ledande föremål

1/10

Barnet för in föremålet i uttaget

3/10

Barnet kommer åt spänning

1/2

> 1/10 000

Ingen har uppsikt över barnet under leken

1/2

Brännskador på grund av elektrisk ström (jordfelsbrytare saknas)

3/4

Oskyddat uttag.

Barnet leker med ett tunt ledande föremål som kan föras in i uttaget, kommer åt högspänning och får då en elektrisk stöt med dödlig utgång.

Dödande elchock

4

Barnet leker med ett tunt ledande föremål

1/10

3/80 000

Hög risk

Ingen har uppsikt över barnet under leken

1/100

Barnet för in föremålet i uttaget

3/10

Barnet kommer åt spänning

1/2

> 1/100 000

Elektrisk stöt med dödlig utgång på grund av spänning (jordfelsbrytare saknas)

1/4

Den totala risken för eluttagsskydd är således ”allvarlig”.

6.3   Känslighetsanalys

De faktorer som används för att beräkna risken för ett skadescenario, dvs. skadans allvarlighetsgrad och sannolikhetsgraden, måste ofta uppskattas. Detta medför osäkerhet. Särskilt sannolikheten kan vara svår att uppskatta, eftersom det t.ex. kan vara svårt att förutse konsumenternas beteende. Handlar en person på ett visst sätt ofta eller bara ibland?

Det är därför viktigt att beakta de två faktorernas osäkerhetsnivå och att göra en känslighetsanalys. Syftet med en sådan analys är att fastställa i hur hög grad risknivån varierar när de uppskattade faktorerna varierar. Exemplet i tabellen nedan visar bara variationen när det gäller sannolikhet, eftersom skadans allvarlighetsgrad ofta kan förutses med mer säkerhet.

Ett praktiskt sätt att utföra känslighetsanalysen är göra en ny riskbedömning för ett visst scenario, men ange en annan sannolikhetsgrad för ett eller flera steg i scenariot. Ett stearinljus som innehåller frön kan t.ex. orsaka brand, eftersom frön kan fatta eld och förorsaka höga flammor. Möbler eller gardiner kan fatta eld och personer som inte befinner sig i rummet kan andas in giftig rök som kan leda till förgiftning med dödlig utgång.

| Skadescenario | Skadetyp och plats | Skadans allvarlighetsgrad | Skadans sannolikhetsgrad | Resulterade sannolikhetsgrad | Risker |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Frön eller bönor fattar eld och förorsakar höga flammor. Möbler eller gardiner fattar eld. Inga personer befinner sig i rummet, men personer i andra rum andas in giftig rök. | Dödlig förgiftning | 4 | — | Frön eller bönor fattar eld: 90 % (0,9) |

Skadescenario

Skadetyp och plats

Skadans allvarlighetsgrad

Skadans sannolikhetsgrad

Resulterade sannolikhetsgrad

Risker

Frön eller bönor fattar eld och förorsakar höga flammor. Möbler eller gardiner fattar eld. Inga personer befinner sig i rummet, men personer i andra rum andas in giftig rök.

Dödlig förgiftning

4

—

Frön eller bönor fattar eld: 90 % (0,9)

| — | Inga personer i rummet under viss tid: 30 % (0,3) |
| --- | --- |

—

Inga personer i rummet under viss tid: 30 % (0,3)

| — | Möbler eller gardiner fattar eld: 50 % (0,5) (beroende på vilken yta stearinljuset är placerat) |
| --- | --- |

—

Möbler eller gardiner fattar eld: 50 % (0,5) (beroende på vilken yta stearinljuset är placerat)

| — | Personer andas in giftig rök: 5 % (0,05) |
| --- | --- |

—

Personer andas in giftig rök: 5 % (0,05)

0 00675 > 1/1 000

Allvarliga

Sannolikhetsnivåerna för de olika stegen i scenariot uppskattades enligt tabellen.

Den totala sannolikheten är 0 00675, vilket motsvarar > 1/1 000 i tabell 4. Detta leder till slutsatsen ”allvarlig risk”. Det bör noteras att den exakta sannolikheten ligger närmare 1/100 än 1/1 000, vilket redan ger viss bekräftelse på risknivån, eftersom den ligger lite högre i det allvarliga riskområdet i tabell 4 än vad som antyds i raden > 1/1 000.

Om vi är osäkra på en sannolikhetsgrad på 5 % att personer andas in giftig rök, kan vi sätta den på en mycket lägre nivå på 0,1 % (0,001 = en på tusen). Om vi gör en ny beräkning med det antagandet blir den totala sannolikheten 0 000135, vilket motsvarar > 1/10 000. Men risken är ändå allvarlig. Även om sannolikheten av någon anledning skulle vara en faktor på 10 lägre skulle risken fortfarande vara hög. Även om sannolikheten kan variera med upp till tio eller hundra gånger har vi fortfarande en allvarlig eller hög risk (den senare ganska nära allvarlig). Genom denna känslighetsanalys kan vi vara säkra på att risken ska bedömas som allvarlig.

I regel ska dock en riskbedömning grundas på de rimligen värsta fallen. Den får inte vara alltför pessimistisk för varje faktor, men absolut inte alltför optimistisk.

Tabell 1

Konsumenter

| Konsumenter | Beskrivning |
| --- | --- |
| Mycket utsatta konsumentgrupper | Mycket små barn: 0–3 år
  Övriga: personer med betydande och komplexa funktionsnedsättningar |
| Utsatta konsumentgrupper | Små barn: barn mellan tre och åtta år.
  Äldre barn: barn mellan åtta och fjorton år
  Övriga: personer med nedsatt fysisk, sensorisk eller psykisk förmåga (t.ex. partiellt funktionshindrade, äldre (inklusive personer över 65 år med viss nedsatt fysisk eller psykisk förmåga) eller personer med bristande erfarenhet och kunskap |
| Andra konsumenter | Andra konsumenter än personer i utsatta grupper |

Konsumenter

Beskrivning

Mycket utsatta konsumentgrupper

Mycket små barn: 0–3 år

Övriga: personer med betydande och komplexa funktionsnedsättningar

Utsatta konsumentgrupper

Små barn: barn mellan tre och åtta år.

Äldre barn: barn mellan åtta och fjorton år

Övriga: personer med nedsatt fysisk, sensorisk eller psykisk förmåga (t.ex. partiellt funktionshindrade, äldre (inklusive personer över 65 år med viss nedsatt fysisk eller psykisk förmåga) eller personer med bristande erfarenhet och kunskap

Andra konsumenter

Andra konsumenter än personer i utsatta grupper

Tabell 2

Faror, typiska skadescenarier och typiska skador

| Olika typer av faror | Fara
  (produktegenskap) | Typiskt skadescenario | Typisk skada |
| --- | --- | --- | --- |
| Storlek, form och yta | Produkten utgör ett hinder | En person snubblar över produkten och faller eller stöter emot produkten utan att falla | Blåmärken, fraktur, hjärnskakning |
| Produkten är lufttät | Produkten täcker mun och/eller näsa (oftast barn), eller blockerar luftvägarna. | Kvävning |
| Produkten är en liten del eller består av smådelar | En person (ett barn) sväljer en liten del, som fastnar i strupen och blockerar luftvägarna | Kvävning, blockerade luftvägar |
| Möjligt att bita av smådelar från produkten | En person (ett barn) sväljer en liten del, som fastnar i matsmältningsorganen | Blockerade matsmältningsorgan |
| Vass kant eller udd | En person stöter emot en vass kant eller träffas av ett vasst föremål som förflyttar sig, vilket orsakar punkterings- eller penetrationsskador | Punktering, synskador (främmande föremål i ögon), hörselskador (främmande föremål i öron) |
| Vass egg | En person rör en vass egg, som river huden eller skär in i vävnaden | Rivskador, skärskador, Amputation |
| Halt underlag | En person går på ett underlag, halkar och faller. | Blåmärken, fraktur, hjärnskakning |
| Skrovligt underlag | En person glider på ett skrovligt underlag, vilket orsakar friktion och/eller skrapsår | Skrapsår |
| Mellanrum eller öppning mellan olika delar | En person sticker in en kroppslem eller kroppsdel i öppningen och fingret, armen, halsen, huvudet, kroppen eller kläderna fastnar. Skada uppstår på grund av tyngdkraft eller rörelse. | Krosskador, fraktur, amputation, strypning |
| Potentiell energi | Låg mekanisk stabilitet | En produkt välter. En person som befinner sig uppe på produkten faller från en viss höjd, eller en person som befinner sig i närheten av produkten träffas av den. En elektrisk produkt välter, går sönder och frilägger strömförande delar eller fortsätter att fungera och hettar upp närliggande ytor. | Blåmärken, luxation, stukning, fraktur, hjärnskakning, krossning, elektrisk stöt brännskador |
| Låg mekanisk hållfasthet | En produkt går sönder på grund av överbelastning. En person som befinner sig uppe på produkten faller från en höjd, eller en person som befinner sig i närheten av produkten träffas av den. En elektrisk produkt välter, går sönder och frilägger strömförande delar eller fortsätter att fungera och hettar upp närliggande ytor. | Blåmärken, luxation, fraktur, hjärnskakning, krossning, elektrisk stöt brännskador |
| Användaren befinner sig på hög höjd | En person som befinner sig på hög höjd på en produkt tappar balansen, har inget stöd att ta tag i och faller från höjden. | Blåmärken, luxation, fraktur, hjärnskakning, krosskador |
| Elastisk del eller fjäder | En elastisk del eller en spänd fjäder släpper plötsligt. En person som befinner sig i rörelseriktningen träffas av produkten. | Blåmärken, luxation, fraktur, hjärnskakning, krosskador |
| Vätska eller gas under tryck eller vakuum | Vätska eller gas under tryck släpps plötsligt lös och en person som befinner sig i närheten träffas eller produkten imploderar och kastar ut flygande föremål. | Luxation fraktur, hjärnskakning, krossning, skärskador (se även under brand och explosion) |
| Kinetisk energi | Produkt i rörelse | En person som befinner sig i produktens rörelseriktning träffas eller blir överkörd av produkten. | Blåmärken, stukning, fraktur, hjärnskakning, krosskador |
| Delar i rörelse mot varandra | En person placerar en kroppsdel mellan de delar som rör sig mot varandra. Kroppsdelen fastnar och utsätts för tryck (krossas). | Blåmärken, luxation, fraktur, krosskador |
| Delar i rörelse förbi varandra | En person placerar en kroppsdel mellan rörliga delar som rör sig nära varandra (saxrörelser). Kroppsdelen fastnar mellan de rörliga delarna och utsätts för tryck (klippeffekt). | Rivskador, skärskador, Amputation |
| Roterande delar | Kroppsdel, hår eller kläder trasslar in sig i de roterande delarna, vilket orsakar en dragkraft | Blåmärken, fraktur, rivskador (huden på huvudet), strypning |
| Roterande delar nära varandra | Kroppsdel, hår eller kläder dras in av de roterande delarna, vilket orsakar en dragkraft och ett tryck på kroppsdelen. | Krosskador, fraktur, amputation, strypning |
| Acceleration | En person som befinner sig på en accelererande produkt tappar balansen, har inget stöd att ta tag i och faller snabbt. | Luxation fraktur, hjärnskakning, krosskador |
| Flygande föremål | En person träffas av ett flygande föremål och skadas i en omfattning som beror på den frigjorda energin. | Blåmärken, luxation, fraktur, hjärnskakning, krosskador |
| Vibrationer | En person som håller en produkt tappar balansen och faller, eller en längre tids kontakt med vibrerande produkter orsakar neurologiska besvär, belastningsskador, skador på ryggraden eller vaskulära besvär. | Blåmärken, luxation, fraktur, krosskador |
| Ljudnivå | En person utsätts för buller från en produkt. Tinnitus och hörselskador kan uppstå beroende på ljudnivå och avstånd. | Hörselskador |
| Elektrisk energi | Hög/låg spänning | En person berör en del av en produkt med hög spänning. Personen får en elektrisk stöt, eventuellt med dödlig utgång. | Elektrisk stöt |
| Värmeproduktion | En produkt upphettas. En person som berör produkten kan få brännskador, eller kan produkten avge t.ex. glödande partiklar eller ånga som träffar personen. | Brännskador, skållning |
| Strömförande delar för nära | Elektriska ljusbågar eller gnistor uppstår mellan de strömförande delarna. Detta kan orsaka brand och stark strålning. | Ögonskada, brännskador, skållning |
| Extrema temperaturer | Öppna flammor | En person som befinner sig nära flammorna kan få brännskador, eventuellt efter att kläderna har fattat eld. | Brännskador, skållning |
| Heta ytor | En person är inte medveten om den heta ytan, berör den och får brännskador. | Brännskada |
| Heta vätskor | En person hanterar en behållare med vätska och spiller ut en del av vätskan, som hamnar på huden och orsakar skållning. | Skållning |
| Heta gaser | En person inandas heta gaser som avges från en produkt, vilket orsakar brännskador på lungorna, eller en längre tids exponering för het luft som leder till uttorkning. | Brännskada |
| Kalla ytor | En person är inte medveten om den kalla ytan, berör den och får köldskador | Brännskada |
| Strålning | Ultraviolett strålning, laser | En persons hud eller ögon utsätts för strålning från en produkt. | Brännskador, skållning, neurologiska besvär, ögonskada, hudcancer, mutation |
| Källa till elektromagnetiska fält med hög intensitet, låga eller höga frekvenser (mikrovågor) | En person befinner sig i närheten av en källa till elektromagnetiska fält. Kroppen (centrala nervsystemet) exponeras. | Neurologisk skada (hjärnan), leukemi (barn) |
| Brand och explosion | Brandfarliga ämnen | En person befinner sig i närheten av ett brandfarligt ämne. En antändningskälla sätter ämnet i brand, vilket leder till att personen skadas. | Brännskada |
| Explosiva blandningar | En person befinner sig i närheten av en explosiv blandning. En antändningskälla orsakar en explosion. Personen träffas av stötvågen, brinnande material och/eller flammor. | Brännskador, skållning, ögonskador (främmande föremål i ögat), hörselskador (främmande föremål i öra) |
| Antändningskällor | En antändningskälla orsakar brand. En person skadas av flammorna eller förgiftas av gaser från branden. | Brännskada förgiftning |
| Överhettning | En produkt överhettas, brand, explosion. | Brännskador, skållning, ögonskador (främmande föremål i ögat), hörselskador (främmande föremål i öra) |
| Toxicitet | Giftiga ämnen i fast eller flytande form | En person får i sig ett ämne från en produkt,
  t.ex. genom att stoppa den i munnen, och/eller ämnet kommer i kontakt med huden | Akut förgiftning, irritation, eksem |
| En person inandas ämnen i fast eller flytande form, t.ex. uppkräkt material (lungaspiration) | Akut förgiftning i lungorna (aspirationspneumoni), infektion |
| Giftiga gaser, ångor eller damm | En person får i sig ett ämne från en produkt, och/eller ämnet kommer i kontakt med huden | Akut förgiftning i lungorna, irritation, eksem |
| Allergiframkallande ämne | En person får i sig ett ämne från en produkt,
  t.ex. genom att stoppa den i munnen, Och/eller ämnet kommer i kontakt med huden, och/eller personen inandas gas, ånga eller damm. | Sensibilisering, allergisk reaktion |
| Irriterande eller frätande ämnen i fast eller flytande form | En person får i sig ett ämne från en produkt,
  t.ex. genom att stoppa den i munnen, och/eller ämnet kommer i kontakt med huden eller ögonen | Irritation, eksem, brännskador på huden, ögonskador (främmande föremål i ögat) |
| Irriterande eller frätande gas eller ånga | En person inandas ett ämne från en produkt och/eller ämnet kommer i kontakt med huden eller in i ögonen. | Irritation, eksem, brännskador på huden, akut förgiftning eller frätande effekt i lungorna eller i ögonen |
| Cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska ämnen | En person får i sig ett ämne från en produkt, t.ex. genom att stoppa den i munnen, eller ämnet kommer i kontakt med huden, och/eller personen inandas ämne som gas, ånga eller damm | Cancer, mutation, reproduktionstoxicitet |
| Mikrobiologisk kontaminering | Mikrobiologisk kontaminering | En person kommer i kontakt med kontaminerade produkter genom oralt intag, inandning eller hudkontakt | Lokal eller systemisk infektion |
| Produkt i drift faror | Ohälsosam ställning | Utformningen orsakar en ohälsosam ställning för en person som hanterar en produkt | Anspänning, belastningsskador |
| Överansträngning | Utformningen kräver användning av betydande krafter när produkten hanteras. | Stukning eller anspänning, belastningsskador |
| Anatomisk olämplighet | Utformningen är inte anpassad till människans kropp, vilket gör det svårt eller omöjligt att hantera produkten. | Stukning eller anspänning |
| Personlig skyddsutrustning används inte | Utformningen gör det svårt för en person med skyddsutrustning att hantera eller sköta produkten. | Olika typer av skador |
| Oavsiktlig från- eller påslagning | En person kan lätt slå på eller från en produkt, vilket medför oavsiktlig drift. | Olika typer av skador |
| Olämpligt handhavande | Utformningen orsakar felaktigt handhavande av en person, eller en produkt med skyddsfunktion ger inte det förväntade skyddet | Olika typer av skador |
| Ej fungerande stoppfunktion | En person vill stoppa produkten, men den fortsätter att fungera i situationer då detta inte är avsett. | Olika typer av skador |
| Oväntad start | En produkt stannar vid ett strömavbrott, men börjar åter fungera på ett farligt sätt. | Olika typer av skador |
| Omöjlighet att stoppa | En person kan inte stoppa produkten i en nödsituation. | Olika typer av skador |
| Felaktig montering av delar | En person försöker montera en del, men måste använda för mycket kraft för att delen ska passa och produkten går sönder, eller en del är för löst monterad och lossnar när produkten används | Stukning eller anspänning, rivskador, skärskador, blåmärken, fastklämning |
| Skydd som saknas eller är felaktigt monterat | Farliga delar kan nås av en person | Olika typer av skador |
| Otillräckliga varningstexter och varningssymboler | En användare noterar inte varningstexterna eller varningssymbolerna och/eller förstår inte symbolerna. | Olika typer av skador |
| Otillräckliga varningssignaler | En användare ser eller hör inte varningssignalerna (ljus- eller ljudsignaler), vilket orsakar farligt handhavande. | Olika typer av skador |
| Anm.: Denna tabell är endast avsedd som vägledning. Det typiska skadescenariot ska anpassas när riskbedömningen utarbetas. Särskild vägledning finns för riskbedömningar av kemikalier, kosmetika och eventuellt även andra produkter. Sådan vägledning bör användas när sådana typer av produkter bedöms. Se avsnitt 3.2. |

Olika typer av faror

Fara

(produktegenskap)

Typiskt skadescenario

Typisk skada

Storlek, form och yta

Produkten utgör ett hinder

En person snubblar över produkten och faller eller stöter emot produkten utan att falla

Blåmärken, fraktur, hjärnskakning

Produkten är lufttät

Produkten täcker mun och/eller näsa (oftast barn), eller blockerar luftvägarna.

Kvävning

Produkten är en liten del eller består av smådelar

En person (ett barn) sväljer en liten del, som fastnar i strupen och blockerar luftvägarna

Kvävning, blockerade luftvägar

Möjligt att bita av smådelar från produkten

En person (ett barn) sväljer en liten del, som fastnar i matsmältningsorganen

Blockerade matsmältningsorgan

Vass kant eller udd

En person stöter emot en vass kant eller träffas av ett vasst föremål som förflyttar sig, vilket orsakar punkterings- eller penetrationsskador

Punktering, synskador (främmande föremål i ögon), hörselskador (främmande föremål i öron)

Vass egg

En person rör en vass egg, som river huden eller skär in i vävnaden

Rivskador, skärskador, Amputation

Halt underlag

En person går på ett underlag, halkar och faller.

Blåmärken, fraktur, hjärnskakning

Skrovligt underlag

En person glider på ett skrovligt underlag, vilket orsakar friktion och/eller skrapsår

Skrapsår

Mellanrum eller öppning mellan olika delar

En person sticker in en kroppslem eller kroppsdel i öppningen och fingret, armen, halsen, huvudet, kroppen eller kläderna fastnar. Skada uppstår på grund av tyngdkraft eller rörelse.

Krosskador, fraktur, amputation, strypning

Potentiell energi

Låg mekanisk stabilitet

En produkt välter. En person som befinner sig uppe på produkten faller från en viss höjd, eller en person som befinner sig i närheten av produkten träffas av den. En elektrisk produkt välter, går sönder och frilägger strömförande delar eller fortsätter att fungera och hettar upp närliggande ytor.

Blåmärken, luxation, stukning, fraktur, hjärnskakning, krossning, elektrisk stöt brännskador

Låg mekanisk hållfasthet

En produkt går sönder på grund av överbelastning. En person som befinner sig uppe på produkten faller från en höjd, eller en person som befinner sig i närheten av produkten träffas av den. En elektrisk produkt välter, går sönder och frilägger strömförande delar eller fortsätter att fungera och hettar upp närliggande ytor.

Blåmärken, luxation, fraktur, hjärnskakning, krossning, elektrisk stöt brännskador

Användaren befinner sig på hög höjd

En person som befinner sig på hög höjd på en produkt tappar balansen, har inget stöd att ta tag i och faller från höjden.

Blåmärken, luxation, fraktur, hjärnskakning, krosskador

Elastisk del eller fjäder

En elastisk del eller en spänd fjäder släpper plötsligt. En person som befinner sig i rörelseriktningen träffas av produkten.

Blåmärken, luxation, fraktur, hjärnskakning, krosskador

Vätska eller gas under tryck eller vakuum

Vätska eller gas under tryck släpps plötsligt lös och en person som befinner sig i närheten träffas eller produkten imploderar och kastar ut flygande föremål.

Luxation fraktur, hjärnskakning, krossning, skärskador (se även under brand och explosion)

Kinetisk energi

Produkt i rörelse

En person som befinner sig i produktens rörelseriktning träffas eller blir överkörd av produkten.

Blåmärken, stukning, fraktur, hjärnskakning, krosskador

Delar i rörelse mot varandra

En person placerar en kroppsdel mellan de delar som rör sig mot varandra. Kroppsdelen fastnar och utsätts för tryck (krossas).

Blåmärken, luxation, fraktur, krosskador

Delar i rörelse förbi varandra

En person placerar en kroppsdel mellan rörliga delar som rör sig nära varandra (saxrörelser). Kroppsdelen fastnar mellan de rörliga delarna och utsätts för tryck (klippeffekt).

Rivskador, skärskador, Amputation

Roterande delar

Kroppsdel, hår eller kläder trasslar in sig i de roterande delarna, vilket orsakar en dragkraft

Blåmärken, fraktur, rivskador (huden på huvudet), strypning

Roterande delar nära varandra

Kroppsdel, hår eller kläder dras in av de roterande delarna, vilket orsakar en dragkraft och ett tryck på kroppsdelen.

Krosskador, fraktur, amputation, strypning

Acceleration

En person som befinner sig på en accelererande produkt tappar balansen, har inget stöd att ta tag i och faller snabbt.

Luxation fraktur, hjärnskakning, krosskador

Flygande föremål

En person träffas av ett flygande föremål och skadas i en omfattning som beror på den frigjorda energin.

Blåmärken, luxation, fraktur, hjärnskakning, krosskador

Vibrationer

En person som håller en produkt tappar balansen och faller, eller en längre tids kontakt med vibrerande produkter orsakar neurologiska besvär, belastningsskador, skador på ryggraden eller vaskulära besvär.

Blåmärken, luxation, fraktur, krosskador

Ljudnivå

En person utsätts för buller från en produkt. Tinnitus och hörselskador kan uppstå beroende på ljudnivå och avstånd.

Hörselskador

Elektrisk energi

Hög/låg spänning

En person berör en del av en produkt med hög spänning. Personen får en elektrisk stöt, eventuellt med dödlig utgång.

Elektrisk stöt

Värmeproduktion

En produkt upphettas. En person som berör produkten kan få brännskador, eller kan produkten avge t.ex. glödande partiklar eller ånga som träffar personen.

Brännskador, skållning

Strömförande delar för nära

Elektriska ljusbågar eller gnistor uppstår mellan de strömförande delarna. Detta kan orsaka brand och stark strålning.

Ögonskada, brännskador, skållning

Extrema temperaturer

Öppna flammor

En person som befinner sig nära flammorna kan få brännskador, eventuellt efter att kläderna har fattat eld.

Brännskador, skållning

Heta ytor

En person är inte medveten om den heta ytan, berör den och får brännskador.

Brännskada

Heta vätskor

En person hanterar en behållare med vätska och spiller ut en del av vätskan, som hamnar på huden och orsakar skållning.

Skållning

Heta gaser

En person inandas heta gaser som avges från en produkt, vilket orsakar brännskador på lungorna, eller en längre tids exponering för het luft som leder till uttorkning.

Brännskada

Kalla ytor

En person är inte medveten om den kalla ytan, berör den och får köldskador

Brännskada

Strålning

Ultraviolett strålning, laser

En persons hud eller ögon utsätts för strålning från en produkt.

Brännskador, skållning, neurologiska besvär, ögonskada, hudcancer, mutation

Källa till elektromagnetiska fält med hög intensitet, låga eller höga frekvenser (mikrovågor)

En person befinner sig i närheten av en källa till elektromagnetiska fält. Kroppen (centrala nervsystemet) exponeras.

Neurologisk skada (hjärnan), leukemi (barn)

Brand och explosion

Brandfarliga ämnen

En person befinner sig i närheten av ett brandfarligt ämne. En antändningskälla sätter ämnet i brand, vilket leder till att personen skadas.

Brännskada

Explosiva blandningar

En person befinner sig i närheten av en explosiv blandning. En antändningskälla orsakar en explosion. Personen träffas av stötvågen, brinnande material och/eller flammor.

Brännskador, skållning, ögonskador (främmande föremål i ögat), hörselskador (främmande föremål i öra)

Antändningskällor

En antändningskälla orsakar brand. En person skadas av flammorna eller förgiftas av gaser från branden.

Brännskada förgiftning

Överhettning

En produkt överhettas, brand, explosion.

Brännskador, skållning, ögonskador (främmande föremål i ögat), hörselskador (främmande föremål i öra)

Toxicitet

Giftiga ämnen i fast eller flytande form

En person får i sig ett ämne från en produkt,

t.ex. genom att stoppa den i munnen, och/eller ämnet kommer i kontakt med huden

Akut förgiftning, irritation, eksem

En person inandas ämnen i fast eller flytande form, t.ex. uppkräkt material (lungaspiration)

Akut förgiftning i lungorna (aspirationspneumoni), infektion

Giftiga gaser, ångor eller damm

En person får i sig ett ämne från en produkt, och/eller ämnet kommer i kontakt med huden

Akut förgiftning i lungorna, irritation, eksem

Allergiframkallande ämne

En person får i sig ett ämne från en produkt,

t.ex. genom att stoppa den i munnen, Och/eller ämnet kommer i kontakt med huden, och/eller personen inandas gas, ånga eller damm.

Sensibilisering, allergisk reaktion

Irriterande eller frätande ämnen i fast eller flytande form

En person får i sig ett ämne från en produkt,

t.ex. genom att stoppa den i munnen, och/eller ämnet kommer i kontakt med huden eller ögonen

Irritation, eksem, brännskador på huden, ögonskador (främmande föremål i ögat)

Irriterande eller frätande gas eller ånga

En person inandas ett ämne från en produkt och/eller ämnet kommer i kontakt med huden eller in i ögonen.

Irritation, eksem, brännskador på huden, akut förgiftning eller frätande effekt i lungorna eller i ögonen

Cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska ämnen

En person får i sig ett ämne från en produkt, t.ex. genom att stoppa den i munnen, eller ämnet kommer i kontakt med huden, och/eller personen inandas ämne som gas, ånga eller damm

Cancer, mutation, reproduktionstoxicitet

Mikrobiologisk kontaminering

Mikrobiologisk kontaminering

En person kommer i kontakt med kontaminerade produkter genom oralt intag, inandning eller hudkontakt

Lokal eller systemisk infektion

Produkt i drift faror

Ohälsosam ställning

Utformningen orsakar en ohälsosam ställning för en person som hanterar en produkt

Anspänning, belastningsskador

Överansträngning

Utformningen kräver användning av betydande krafter när produkten hanteras.

Stukning eller anspänning, belastningsskador

Anatomisk olämplighet

Utformningen är inte anpassad till människans kropp, vilket gör det svårt eller omöjligt att hantera produkten.

Stukning eller anspänning

Personlig skyddsutrustning används inte

Utformningen gör det svårt för en person med skyddsutrustning att hantera eller sköta produkten.

Olika typer av skador

Oavsiktlig från- eller påslagning

En person kan lätt slå på eller från en produkt, vilket medför oavsiktlig drift.

Olika typer av skador

Olämpligt handhavande

Utformningen orsakar felaktigt handhavande av en person, eller en produkt med skyddsfunktion ger inte det förväntade skyddet

Olika typer av skador

Ej fungerande stoppfunktion

En person vill stoppa produkten, men den fortsätter att fungera i situationer då detta inte är avsett.

Olika typer av skador

Oväntad start

En produkt stannar vid ett strömavbrott, men börjar åter fungera på ett farligt sätt.

Olika typer av skador

Omöjlighet att stoppa

En person kan inte stoppa produkten i en nödsituation.

Olika typer av skador

Felaktig montering av delar

En person försöker montera en del, men måste använda för mycket kraft för att delen ska passa och produkten går sönder, eller en del är för löst monterad och lossnar när produkten används

Stukning eller anspänning, rivskador, skärskador, blåmärken, fastklämning

Skydd som saknas eller är felaktigt monterat

Farliga delar kan nås av en person

Olika typer av skador

Otillräckliga varningstexter och varningssymboler

En användare noterar inte varningstexterna eller varningssymbolerna och/eller förstår inte symbolerna.

Olika typer av skador

Otillräckliga varningssignaler

En användare ser eller hör inte varningssignalerna (ljus- eller ljudsignaler), vilket orsakar farligt handhavande.

Olika typer av skador

Anm.: Denna tabell är endast avsedd som vägledning. Det typiska skadescenariot ska anpassas när riskbedömningen utarbetas. Särskild vägledning finns för riskbedömningar av kemikalier, kosmetika och eventuellt även andra produkter. Sådan vägledning bör användas när sådana typer av produkter bedöms. Se avsnitt 3.2.

Tabell 3

Skadans allvarlighetsgrad

Inledning

I dessa riktlinjer för riskbedömning görs en åtskillnad mellan fyra allvarlighetsnivåer för skador. Det är viktigt att inse att allvarlighetsgraden ska bedömas fullständigt objektivt. Syftet är att jämföra allvarlighetsgraden för olika scenarier och att fastställa prioriteringar, inte att bedöma hur godtagbar en enskild skada är i detta skede. En skada som lätt hade kunnat undvikas är svår att acceptera för en konsument. Myndigheterna kan dock med all rätt ägna mer arbete åt att undvika irreversibla konsekvenser än att förebygga tillfälliga besvär.

För bedömningen av konsekvensernas allvarlighetsgrad (akut skada eller andra negativa hälsoeffekter) finns objektiva kriterier dels när det gäller de medicinska ingreppen, dels när det gäller de framtida konsekvenserna för den drabbade personen. Båda kan uttryckas som kostnader, men kostnaderna för skadornas hälsoeffekter kan vara svåra att kvantifiera.

Genom en kombination av dessa kriterier kan följande fyra nivåer definieras:

| 1. | Skada eller konsekvens som efter en grundbehandling (första hjälpen, normalt ej läkarvård) inte leder till någon större funktionsnedsättning eller orsakar omåttlig smärta. I regel är konsekvenserna helt reversibla. |
| --- | --- |

1.

Skada eller konsekvens som efter en grundbehandling (första hjälpen, normalt ej läkarvård) inte leder till någon större funktionsnedsättning eller orsakar omåttlig smärta. I regel är konsekvenserna helt reversibla.

| 2. | Skada eller konsekvens som kan kräva ett besök på en akutmottagning, men som i regel inte kräver sjukhusvistelse. Funktionsnedsättning under en begränsad period (högst sex månader) och mer eller mindre fullständig återställning. |
| --- | --- |

2.

Skada eller konsekvens som kan kräva ett besök på en akutmottagning, men som i regel inte kräver sjukhusvistelse. Funktionsnedsättning under en begränsad period (högst sex månader) och mer eller mindre fullständig återställning.

| 3. | Skada eller konsekvens som i regel kräver sjukhusvistelse och som innebär funktionsnedsättning under mer än sex månader eller leder till en bestående funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.

Skada eller konsekvens som i regel kräver sjukhusvistelse och som innebär funktionsnedsättning under mer än sex månader eller leder till en bestående funktionsnedsättning.

| 4. | Skada eller konsekvens som leder eller kan leda till döden, inklusive hjärndöd. Konsekvenser för reproduktionsförmågan eller barn till den drabbade. Omfattande förlust av ben eller armar och/eller funktionsförmåga som medför en invaliditetsgrad på mer än omkring 10 %. |
| --- | --- |

4.

Skada eller konsekvens som leder eller kan leda till döden, inklusive hjärndöd. Konsekvenser för reproduktionsförmågan eller barn till den drabbade. Omfattande förlust av ben eller armar och/eller funktionsförmåga som medför en invaliditetsgrad på mer än omkring 10 %.

Nedanstående tabell (som ska betraktas som vägledande snarare än föreskrivande eller fullständig) ger exempel på skador på alla fyra nivåer. Skillnader kan finnas mellan olika länder, t.ex. kulturella skillnader, skillnader mellan hälso- och sjukvårdssystem eller ekonomiska förutsättningar. Om avvikelser görs från den föreslagna klassificeringen i tabellen kommer detta dock att medföra en mindre enhetlig riskbedömning i EU. Detta bör tydligt anges, förklaras och motiveras i riskbedömningsrapporten.

| Typ av skada | Skadans allvarlighetsgrad |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| Rivskador, skärskador | Ytligt | Externt (djup)
  (> 10 cm långt på kroppen)
  (> 5 cm långt i ansiktet) som kräver stygn
  Sena eller led
  Ögonvita eller hornhinna | Synnerv Halsartär Luftstrupe Inre organ | Luftrör Matstrupe Aorta
  Ryggmärgen (nedre delen)
  Djupa rivskador på inre organ
  Ryggmärgsbrott (övre delen)
  Hjärna (allvarlig skada/
  rubbad funktion) |
| Blåmärken (skrapsår/ kontusion, svullnad, ödem) | Ytligt
  ≤ 25 cm2 i ansiktet
  ≤ 50 cm2 på kroppen | Större
  ≤ 25 cm2 i ansiktet
  > 50 cm2 långt på kroppen | Luftstrupe
  Inre organ (smärre)
  Hjärta Hjärna
  Lungor, med blod eller luft i bröstet | Hjärnstam
  Ryggmärgsskada som orsakar förlamning |
| Hjärnskakning | — | Mycket kortvarig medvetslöshet (minuter) | Längre medvetslöshet | Koma |
| Fastklämning/klämskador | Smärre klämskador | — | (Använd om lämpligt de slutliga resultaten av blåmärken, krosskador, fraktur, luxation, amputation) | (Samma resultat som för kvävning/strypning) |
| Stukning, anspänning, belastningsskador | Armar och ben
  Leder
  Ryggrad (ingen luxation eller fraktur) | Anspänning i knäligament | Brott eller bristning i ligament eller sena
  Muskelbristning
  Pisksnärtskada | — |
| Luxation | — | Extremiteter (finger, tå, hand, fot)
  Armbåge
  Käke
  Tappad tand | Vrist
  Handled
  Axel
  Höft
  Knä
  Rygg | Ryggrad |
| Fraktur | — | Extremiteter (finger, tå, hand, fot)
  Handled
  Arm
  Revben
  Bröstben
  Näsa
  Tand
  Käke
  Ben kring ögonen | Vrist
  Ben
  (lår- och underben)
  Höft
  Lår
  Huvudskålen
  Ryggmärg (smärre fraktur)
  Käke (allvarlig skada)
  Struphuvud
  Multipla revbensfrakturer Blod eller luft i bröstet | Hals
  Ryggrad |
| Krossning | — | — | Extremiteter (finger, tå, hand, fot)
  Armbåge
  Vrist
  Handled
  Underarm
  Ben
  Axel
  Luftstrupe
  Struphuvud
  Bäcken | Ryggmärg Hals (mellersta och nedre delen) Bröstkorg
  (omfattande krosskador)
  Hjärnstam |
| Amputation | — | — | Fingrar
  Tår
  Hand
  Fot
  (Del av) arm
  Ben
  Öga | Båda extremiteter |
| Stick, punktering | Mindre djup, bara huden | Djupare än huden
  Bukväggen (inga skadade organ) | Öga
  Inre organ
  Bröstväggen | Aorta Hjärta
  Luftrör
  Djupa skador på organ (t.ex. lever, njure, tarm) |
| Oralt intag | — | — | Skador på inre organ
  (Se även blockering av luftvägar när ett föremål som svalts fastnar i övre delen av matstrupen) | Bestående skada på inre organ |
| Blockerade luftvägar | — | — | Blockerad syretillförsel till hjärnan, utan bestående konsekvenser | Blockerad syretillförsel till hjärnan, med bestående konsekvenser |
| Kvävning/strypning | — | — | Blockerad syretillförsel till hjärnan, utan bestående konsekvenser | Kvävning/strypning med dödlig utgång |
| Dränkning/drunkning | — | — | — | Drunkning med dödlig utgång |
| Brännskador/skållning (av hetta, kyla eller kemiskt ämne) | 1°, upp till 100 % av kroppsytan
  2°, < 6 % av kroppsytan | 2°, 6–15 % av kroppsytan | 2°, 16–35 % av kroppsytan, eller 3° upp till 35 % av kroppsytan
  Brännskador på grund av inandning | 2° eller 3°, > 35 % av kroppsytan
  Brännskador på grund av inandning som kräver andningshjälp |
| Elektrisk stöt | (Se även under brännskador, eftersom elektrisk ström kan orsaka brännskador) | Lokala effekter (tillfällig kramp eller muskelförlamning) | — | Dödande elchock |
| Neurologiska besvär | — | — | Provocerat epileptiskt anfall | — |
| Ögonskador (främmande föremål i ögat) | Tillfällig ögonsmärta, utan vårdbehov | Tillfällig synnedsättning | Partiell synnedsättning
  Bestående blindhet (ett öga) | Bestående blindhet (båda ögonen) |
| Hörselskador (främmande föremål i öra) | Tillfällig öronsmärta, utan vårdbehov | Tillfällig hörselnedsättning | Partiell hörselnedsättning
  Fullständig dövhet (ett öra) | Fullständig dövhet (båda öronen) |
| Förgiftning genom ämnen (oralt intag, inandning, via huden) | Diarré, kräkningar, lokala symtom | Reversibla skador på inre organ, t.ex. lever, njure, lätt hemolytisk anemi | Irreversibla skador på inre organ, t.ex. matstrupe, mage, lever, njure, hemolytisk anemi, reversibla skador på nervsystemet | Irreversibel skada på nervsystemet
  Dödsfall |
| Irritation, eksem, inflammation eller frätande effekt av ämnen (inandning, via huden) | Lokal lätt irritation | Reversibel ögonskada
  Reversibla systemiska effekter
  Inflammatoriska effekter | Lungor, andningsbesvär, kemisk pneumoni
  Irreversibla systemiska effekter
  Partiell synnedsättning Frätande effekter | Lungskador som kräver andningshjälp
  Kvävning |
| Allergisk reaktion eller sensibilisering | Lätt eller lokal allergisk reaktion | Allergisk reaktion, omfattande kontakteksem | Stark sensibilisering som orsakar allergier mot många ämnen | Anafylaktisk reaktion, chock
  Dödsfall |
| Långvarig skada på grund av kontakt med ämnen eller exponering för strålning | Diarré, kräkningar, lokala symtom | Reversibla skador på inre organ, t.ex. lever, njure, lätt hemolytisk anemi | Skador på nervsystemet, t.ex. organiskt psykosyndrom (OPS), även kallat kronisk toxisk encefalopati (kronisk lösningsmedelsskada). Irreversibel skada på inre organ, t.ex. matstrupe, mage, lever, njure, hemolytisk anemi, reversibla skador på nervsystemet | Cancer (leukemi)
  Effekter på reproduktionsförmågan Effekter på barn till den drabbade
  CNS-depression |
| Mikrobiologisk infektion | | Reversibel skada | Irreversibla effekter | Infektion som kräver längre sjukhusvistelse, antibiotikaresistenta organismer
  Dödsfall |

Typ av skada

Skadans allvarlighetsgrad

1

2

3

4

Rivskador, skärskador

Ytligt

Externt (djup)

(> 10 cm långt på kroppen)

(> 5 cm långt i ansiktet) som kräver stygn

Sena eller led

Ögonvita eller hornhinna

Synnerv Halsartär Luftstrupe Inre organ

Luftrör Matstrupe Aorta

Ryggmärgen (nedre delen)

Djupa rivskador på inre organ

Ryggmärgsbrott (övre delen)

Hjärna (allvarlig skada/

rubbad funktion)

Blåmärken (skrapsår/ kontusion, svullnad, ödem)

Ytligt

≤ 25 cm2 i ansiktet

≤ 50 cm2 på kroppen

Större

≤ 25 cm2 i ansiktet

> 50 cm2 långt på kroppen

Luftstrupe

Inre organ (smärre)

Hjärta Hjärna

Lungor, med blod eller luft i bröstet

Hjärnstam

Ryggmärgsskada som orsakar förlamning

Hjärnskakning

—

Mycket kortvarig medvetslöshet (minuter)

Längre medvetslöshet

Koma

Fastklämning/klämskador

Smärre klämskador

—

(Använd om lämpligt de slutliga resultaten av blåmärken, krosskador, fraktur, luxation, amputation)

(Samma resultat som för kvävning/strypning)

Stukning, anspänning, belastningsskador

Armar och ben

Leder

Ryggrad (ingen luxation eller fraktur)

Anspänning i knäligament

Brott eller bristning i ligament eller sena

Muskelbristning

Pisksnärtskada

—

Luxation

—

Extremiteter (finger, tå, hand, fot)

Armbåge

Käke

Tappad tand

Vrist

Handled

Axel

Höft

Knä

Rygg

Ryggrad

Fraktur

—

Extremiteter (finger, tå, hand, fot)

Handled

Arm

Revben

Bröstben

Näsa

Tand

Käke

Ben kring ögonen

Vrist

Ben

(lår- och underben)

Höft

Lår

Huvudskålen

Ryggmärg (smärre fraktur)

Käke (allvarlig skada)

Struphuvud

Multipla revbensfrakturer Blod eller luft i bröstet

Hals

Ryggrad

Krossning

—

—

Extremiteter (finger, tå, hand, fot)

Armbåge

Vrist

Handled

Underarm

Ben

Axel

Luftstrupe

Struphuvud

Bäcken

Ryggmärg Hals (mellersta och nedre delen) Bröstkorg

(omfattande krosskador)

Hjärnstam

Amputation

—

—

Fingrar

Tår

Hand

Fot

(Del av) arm

Ben

Öga

Båda extremiteter

Stick, punktering

Mindre djup, bara huden

Djupare än huden

Bukväggen (inga skadade organ)

Öga

Inre organ

Bröstväggen

Aorta Hjärta

Luftrör

Djupa skador på organ (t.ex. lever, njure, tarm)

Oralt intag

—

—

Skador på inre organ

(Se även blockering av luftvägar när ett föremål som svalts fastnar i övre delen av matstrupen)

Bestående skada på inre organ

Blockerade luftvägar

—

—

Blockerad syretillförsel till hjärnan, utan bestående konsekvenser

Blockerad syretillförsel till hjärnan, med bestående konsekvenser

Kvävning/strypning

—

—

Blockerad syretillförsel till hjärnan, utan bestående konsekvenser

Kvävning/strypning med dödlig utgång

Dränkning/drunkning

—

—

—

Drunkning med dödlig utgång

Brännskador/skållning (av hetta, kyla eller kemiskt ämne)

1°, upp till 100 % av kroppsytan

2°, < 6 % av kroppsytan

2°, 6–15 % av kroppsytan

2°, 16–35 % av kroppsytan, eller 3° upp till 35 % av kroppsytan

Brännskador på grund av inandning

2° eller 3°, > 35 % av kroppsytan

Brännskador på grund av inandning som kräver andningshjälp

Elektrisk stöt

(Se även under brännskador, eftersom elektrisk ström kan orsaka brännskador)

Lokala effekter (tillfällig kramp eller muskelförlamning)

—

Dödande elchock

Neurologiska besvär

—

—

Provocerat epileptiskt anfall

—

Ögonskador (främmande föremål i ögat)

Tillfällig ögonsmärta, utan vårdbehov

Tillfällig synnedsättning

Partiell synnedsättning

Bestående blindhet (ett öga)

Bestående blindhet (båda ögonen)

Hörselskador (främmande föremål i öra)

Tillfällig öronsmärta, utan vårdbehov

Tillfällig hörselnedsättning

Partiell hörselnedsättning

Fullständig dövhet (ett öra)

Fullständig dövhet (båda öronen)

Förgiftning genom ämnen (oralt intag, inandning, via huden)

Diarré, kräkningar, lokala symtom

Reversibla skador på inre organ, t.ex. lever, njure, lätt hemolytisk anemi

Irreversibla skador på inre organ, t.ex. matstrupe, mage, lever, njure, hemolytisk anemi, reversibla skador på nervsystemet

Irreversibel skada på nervsystemet

Dödsfall

Irritation, eksem, inflammation eller frätande effekt av ämnen (inandning, via huden)

Lokal lätt irritation

Reversibel ögonskada

Reversibla systemiska effekter

Inflammatoriska effekter

Lungor, andningsbesvär, kemisk pneumoni

Irreversibla systemiska effekter

Partiell synnedsättning Frätande effekter

Lungskador som kräver andningshjälp

Kvävning

Allergisk reaktion eller sensibilisering

Lätt eller lokal allergisk reaktion

Allergisk reaktion, omfattande kontakteksem

Stark sensibilisering som orsakar allergier mot många ämnen

Anafylaktisk reaktion, chock

Dödsfall

Långvarig skada på grund av kontakt med ämnen eller exponering för strålning

Diarré, kräkningar, lokala symtom

Reversibla skador på inre organ, t.ex. lever, njure, lätt hemolytisk anemi

Skador på nervsystemet, t.ex. organiskt psykosyndrom (OPS), även kallat kronisk toxisk encefalopati (kronisk lösningsmedelsskada). Irreversibel skada på inre organ, t.ex. matstrupe, mage, lever, njure, hemolytisk anemi, reversibla skador på nervsystemet

Cancer (leukemi)

Effekter på reproduktionsförmågan Effekter på barn till den drabbade

CNS-depression

Mikrobiologisk infektion

Reversibel skada

Irreversibla effekter

Infektion som kräver längre sjukhusvistelse, antibiotikaresistenta organismer

Dödsfall

Tabell 4

Risknivå – efter kombination av skadans allvarlighetsgrad och sannolikheten

| Sannolikhet för skada under produktens förutsebara livslängd | Skadans allvarlighetsgrad |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| Hög





  Låg | > 50 % | H | S | S | S |
| > 1/10 | M | S | S | S |
| > 1/100 | M | S | S | S |
| > 1/1 000 | L | H | S | S |
| > 1/10 000 | L | M | H | S |
| > 1/100 000 | L | L | M | H |
| > 1/1 000 000 | L | L | L | M |
| < 1/1 000 000 | L | L | L | L |

Sannolikhet för skada under produktens förutsebara livslängd

Skadans allvarlighetsgrad

1

2

3

4

Hög

Image 6

Låg

> 50 %

H

S

S

S

> 1/10

M

S

S

S

> 1/100

M

S

S

S

> 1/1 000

L

H

S

S

> 1/10 000

L

M

H

S

> 1/100 000

L

L

M

H

> 1/1 000 000

L

L

L

M

< 1/1 000 000

L

L

L

L

| A – Allvarlig risk
  H – Hög risk
  M – Medelhög risk
  L – Låg risk |
| --- |

A – Allvarlig risk

H – Hög risk

M – Medelhög risk

L – Låg risk

Ordlista

Fara
  : Orsaken (källan) som kan leda till att en person skadas. Med hjälp av skadans allvarlighetsgrad kan man kvantifiera faran vid en riskbedömning.

Fara med produkten
  : De egenskaper hos produkten som kan orsaka fara.

Risker
  : Sannolikheten för att en produkts inneboende fara ska orsaka skada kombinerat med skadans allvarlighetsgrad. Risken beskriver inte bara skadans allvarlighetsgrad eller sannolikheten, utan båda två sammantagna.

Riskbedömning
  : Ett förfarande i tre steg för att kartlägga och bedöma faror:

| 1. | Bestämning av skadans allvarlighetsgrad (konsekvens). |
| --- | --- |

1.

Bestämning av skadans allvarlighetsgrad (konsekvens).

| 2. | Bestämning av sannolikheten för att en konsument kommer till skada på grund av den inneboende faran. |
| --- | --- |

2.

Bestämning av sannolikheten för att en konsument kommer till skada på grund av den inneboende faran.

| 3. | Kombination av skadans allvarlighetsgrad (konsekvens) och sannolikheten. |
| --- | --- |

3.

Kombination av skadans allvarlighetsgrad (konsekvens) och sannolikheten.

Risknivå
  : Grad av risk, som kan vara allvarlig, hög, medelhög eller låg. När den högsta risknivån har fastställts har riskbedömningen slutförts.

Riskhantering
  : Uppföljningsåtgärder, som är åtskilda från riskbedömningen och som syftar till att begränsa eller undanröja en risk.

---

(1)  På andra ställen i dessa riktlinjer avses med kommissionen i allmänhet den Rapexgrupp som inrättats vid den kommissionsavdelning som ansvarar för direktiv 2001/95/EG och i förekommande fall den relevanta kommissionsavdelningen.

(2)  The Information and Communication System on Market Surveillance (informations- och kommunikationssystem för marknadskontroll) (nedan kallad ICSMS). Denna plattform syftar till att underlätta kommunikationen mellan marknadskontrollmyndigheter i EU och i Efta-länder om produkter som inte uppfyller säkerhetskraven.

(3)  I samband med detta dokument måste begreppet ”medlemsstater” tolkas så att det inte hindrar alla andra aktörer från att vara adressater av bestämmelserna i dessa riktlinjer.

(4)  Se det senaste genomförandebeslutet som offentliggjordes påhttps://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/alerts/repository/content/pages/rapex/index_en.htm

(5)  Se skäl 10 i direktiv 2001/95/EG.

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

(8)  Europaparlamentets och rådet direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 1).

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1).

(10)  Rådets direktiv 90/385/EEG av den 20 juni 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om aktiva medicintekniska produkter för implantation (EGT L 189, 20.7.1990, s. 17).

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 241, 17.9.2015, s. 1).

(12)  Se EU:s allmänna riskbedömningsmetod (åtgärd 5 i den fleråriga handlingsplanen för övervakning av produkter i EU [COM(2013) 76]) som ger vägledning till myndigheterna i samband med artikel 20.2 i förordning (EG) nr 765/2008: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17107/attachments/1/translations

(13)  Se https://ec.europa.eu/consumers/consumer-safety/rag/#/screen/home

(14)  www.ec.europa.eu/rapex

(15)  Se kapitel 6.2 i del I i dessa riktlinjer.

(16)  Se kapitel 2.2.1 i del II i dessa riktlinjer.

(17)  Se kapitel 2.2.1 i del II i dessa riktlinjer.

(18)  Se kapitel 2.2.2 i del II i dessa riktlinjer.

(19)  Se kapitel 2.2.2 i del II i dessa riktlinjer.

(20)  Mer information om uppföljningsåtgärder finns i kapitel 4.4.5 i del II i dessa riktlinjer.

(21)  Mer information om underrättelser då säkerhetsaspekter diskuteras på EU-nivå finns i kapitel 3.4.4 och 3.4.7.1.1 i del II i dessa riktlinjer.

(22)  Se punkt 10 i bilaga II till direktiv 2001/95/EG.

(23)  Se punkt 9 i bilaga II till direktiv 2001/95/EG.

(24)  Mer information om underrättelser om säkerhetsaspekter som diskuteras på EU-nivå finns i kapitel 3.1.2 d och 3.4.7.1.1 i del II.

(25)  https://ec.europa.eu/consumers/consumers_safety/safety_products/rapex/alerts/?event=main.search

(26)  Praxis som redan godkänts vid mötet med kommittén för produktsäkerhetsdirektivet den 24 september 2012, om vilken Rapexkontaktpunkter informerades vid Rapexkontaktpunktens möte den 4 oktober (punkt 4 på dagordningen) och som tillämpas sedan 2013.

(27)  Artikel 16.1 första stycket i direktiv 2001/95/EG och artikel 23.3 när det gäller artikel 19.5 i förordning (EG) nr 765/2008.

(28)  Artikel 16.1 och 16.2 i direktiv 2001/95/EG.

(29)  Mer information om underrättelsekriterierna finns i kapitel 2 i del I.

(30)  Mer information om underrättelser som sänds via Rapexapplikationen innan åtgärder har vidtagits finns i kapitel 3.1.2 b.

(31)  Mer information om underrättelser om säkerhetsaspekter som diskuteras på EU-nivå finns i kapitel 3.1.2 d och 3.4.4 i del II.

(32)  Mer information om tidsfrister finns i tillägg 4 i del III i dessa riktlinjer.

(33)  Alla tidsfrister i dessa riktlinjer anges i kalenderdagar.

(34)  Se punkt 10 i bilaga II till direktiv 2001/95/EG.

(35)  I dessa riktlinjer avses med ekonomisk aktör en fysisk eller juridisk person som definieras som ekonomisk aktör i förordning (EG) nr 765/2008 eller som producent och distributör i produktsäkerhetsdirektivet.

(36)  https://webgate.ec.europa.eu/etranslation/translateDocument.html

(37)  Underrättelserna behöver inte sändas via medlemsstaternas ständiga representationer vid Europeiska unionen.

(38)  Se kapitel 5.3 i del I i dessa riktlinjer.

(39)  Fälten i formuläret kan uppdateras enligt överenskommelser mellan kommissionen och medlemsstaterna.

(40)  Fälten i formuläret kan uppdateras enligt överenskommelser mellan kommissionen och medlemsstaterna.

(41)  Om du behöver mer information om riskbedömningsmetoden för harmoniserade produkter (både konsumentprodukter och produkter för yrkesmässigt bruk) i relation till bredare kategorier av allmänna risker som skyddas enligt EU:s harmoniseringslagstiftning, se kapitel 5.3 i del I.

(42)  Alla tidsfrister i riktlinjerna anges i kalenderdagar. A Product Risk Assessment Nomograph, rapport utarbetad för Nya Zeelands konsumentministerium, februari 1990. Citerad i: Metoden tas upp i en rapport från Europeiska kommissionen 2005, Establishing a Comparative Inventory of Approaches and Methods Used by Enforcement Authorities for the Assessment of the Safety of Consumer Products Covered by Directive 2001/95/EC on General Product Safety and Identification of Best Practices. Rapport utarbetad av Risk & Policy Analysts (RPA), Loddon, Norfolk, Förenade kungariket.

(43)  Metod som används av de belgiska myndigheterna. Citerad i: Metoden tas upp i en rapport från Europeiska kommissionen 2005, Establishing a Comparative Inventory of Approaches and Methods Used by Enforcement Authorities for the Assessment of the Safety of Consumer Products Covered by Directive 2001/95/EC on General Product Safety and Identification of Best Practices. Rapport utarbetad av Risk & Policy Analysts (RPA), Loddon, Norfolk, Förenade kungariket.

(44)  Kommissionens beslut 2004/418/EG av den 29 april 2004 om fastställande av riktlinjer för förvaltningen av EU:s system för snabbt informationsutbyte (RAPEX) och för underrättelser som läggs fram i enlighet med artikel 11 i direktiv 2001/95/EG (EUT L 151, 30.4.2004, s. 83).

(45)  Direktiv 2001/95/EG.

(46)  https://webgate.ec.europa.eu/idbpa/

(47)

Observera att en osäkerhetsfaktor alltid måste tas med i beräkningen när man jämför ett provningsresultat med ett gränsvärde. Se t.ex.

| — | the 'Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation ...' https://ec.europa.eu/food/safety/chemical_safety/contaminants/catalogue_en |
| --- | --- |

—

the 'Report on the relationship between analytical results, measurement uncertainty, recovery factors and the provisions of EU food and feed legislation ...' https://ec.europa.eu/food/safety/chemical_safety/contaminants/catalogue_en

| — | Sammanfattande rapport om ”Preparation of a working document in support of the uniform interpretation of legislative standards and the laboratory quality standards prescribed under Directive 93/99/EEC”. http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/9.1_sr_en.pdf |
| --- | --- |

—

Sammanfattande rapport om ”Preparation of a working document in support of the uniform interpretation of legislative standards and the laboratory quality standards prescribed under Directive 93/99/EEC”. http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/9.1_sr_en.pdf

(48)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

(49)  
  EGT L 164, 26.6.2009, s. 7.

(50)  Standard EN 71-1:2005, avsnitt 8.2 + A6:2008.

(51)  Artikel 10 i förordning (EG) nr 1223/2009 (EUT L 342, 22.12.2009, s. 59.).

(52)  Reachförordningen och vägledning för Reach finns på: http://echa.europa.eu/ Europeiska kemikaliemyndigheten (2008). Vägledning för Reach finns på: http://guidance.echa.europa.eu/docs/guidance_document/information_requirements_sv.htm

(53)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/674/EU av den 25 november 2013 om riktlinjer avseende bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 om kosmetiska produkter (EUT L 315, 26.11.2013, s. 82). Vetenskapliga kommittén för konsumentprodukter (SCCS): SCCS Notes of Guidance for the Testing of Cosmetic Ingredients and their Safety Evaluation, 9th revision, 29 September 2015, SCCS/1564/15, revision of 25 April 2016: http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_190.pdf

(54)  Se kapitel 1.1 näst sista stycket i del I).

(55)  Ur definitionen av säker produkt i artikel 2 b i direktiv 2001/95/EG.

---

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/188 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/188

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2019/418

av den 13 mars 2019

om ändring av besluten (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218 och (EU) 2017/1219

[delgivet med nr C(2019) 1851]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av den 25 november 2009 om ett EU-miljömärke (1), särskilt artikel 8.2,

efter att ha hört Europeiska unionens miljömärkningsnämnd, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 66/2010 kan EU-miljömärket tilldelas produkter som har reducerad miljöpåverkan under hela sin livscykel. Specifika miljömärkeskriterier måste fastställas för varje produktgrupp. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 66/2010 kan EU-miljömärket tilldelas produkter som har reducerad miljöpåverkan under hela sin livscykel. Specifika miljömärkeskriterier måste fastställas för varje produktgrupp.

| (2) | I kommissionens beslut (EU) 2017/1214 (2), (EU) 2017/1215 (3), (EU) 2017/1216 (4), (EU) 2017/1217 (5), (EU) 2017/1218 (6) och (EU) 2017/1219 (7) fastställs kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav för handdiskmedel, maskindiskmedel för industriellt och institutionellt bruk, maskindiskmedel, rengöringsmedel för hårda ytor, tvättmedel respektive tvättmedel för industriellt och institutionellt bruk. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut (EU) 2017/1214 (2), (EU) 2017/1215 (3), (EU) 2017/1216 (4), (EU) 2017/1217 (5), (EU) 2017/1218 (6) och (EU) 2017/1219 (7) fastställs kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav för handdiskmedel, maskindiskmedel för industriellt och institutionellt bruk, maskindiskmedel, rengöringsmedel för hårda ytor, tvättmedel respektive tvättmedel för industriellt och institutionellt bruk.

| (3) | Ett antal nationella behöriga organ som tilldelar EU-miljömärket har informerat kommissionen om svårigheter när det gäller genomförandet av vissa kriterier som fastställs i dessa beslut. Ämnen som förekommer som föroreningar i vissa beståndsdelar (t.ex. fosfater) får enligt kriterierna inte förekomma i slutprodukten oavsett halt, men det är för närvarande inte tekniskt möjligt att avlägsna dessa föroreningar. |
| --- | --- |

(3)

Ett antal nationella behöriga organ som tilldelar EU-miljömärket har informerat kommissionen om svårigheter när det gäller genomförandet av vissa kriterier som fastställs i dessa beslut. Ämnen som förekommer som föroreningar i vissa beståndsdelar (t.ex. fosfater) får enligt kriterierna inte förekomma i slutprodukten oavsett halt, men det är för närvarande inte tekniskt möjligt att avlägsna dessa föroreningar.

| (4) | De beslut som förtecknas i skäl 2 upphävde och ersatte tidigare kommissionsbeslut på samma område. Enligt de tidigare besluten måste föroreningar och biprodukter uppfylla kriterierna endast om de förekom i halter av minst 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning. Kommissionen har gjort en bedömning och dragit slutsatsen att det, i linje med tidigare beslut, bör fastställas en lägsta koncentrationsgräns på 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning, för både biprodukter och föroreningar från råvaror, för efterlevnaden av vart och ett av kriterierna i de beslut som förtecknas i skäl 2. |
| --- | --- |

(4)

De beslut som förtecknas i skäl 2 upphävde och ersatte tidigare kommissionsbeslut på samma område. Enligt de tidigare besluten måste föroreningar och biprodukter uppfylla kriterierna endast om de förekom i halter av minst 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning. Kommissionen har gjort en bedömning och dragit slutsatsen att det, i linje med tidigare beslut, bör fastställas en lägsta koncentrationsgräns på 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning, för både biprodukter och föroreningar från råvaror, för efterlevnaden av vart och ett av kriterierna i de beslut som förtecknas i skäl 2.

| (5) | Beslut (EU) 2017/1217 upphävde och ersatte kommissionens beslut 2011/383/EU (8) för produktgruppen ”allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel”. En övergångsperiod på 18 månader fastställdes i beslut (EU) 2017/1217 så att tillverkare vars produkter har tilldelats EU-miljömärket på grundval av kriterierna i beslut 2011/383/EU skulle få tillräcklig tid för att anpassa sina produkter så att de är förenliga med de reviderade kriterierna i beslut (EU) 2017/1217. Övergångsperioden löpte ut den 26 december 2018. Ett antal nationella organ som delar ut EU-miljömärken har informerat kommissionen om behovet att förlänga övergångsperioden med sex månader på grund av ett stort antal ansökningar om förnyelse av avtal om tilldelning av EU-miljömärket. Kommissionen har gjort en bedömning som bekräftat att det är nödvändigt att, som en undantagsåtgärd i detta fall, förlänga övergångsperioden med sex månader. |
| --- | --- |

(5)

Beslut (EU) 2017/1217 upphävde och ersatte kommissionens beslut 2011/383/EU (8) för produktgruppen ”allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel”. En övergångsperiod på 18 månader fastställdes i beslut (EU) 2017/1217 så att tillverkare vars produkter har tilldelats EU-miljömärket på grundval av kriterierna i beslut 2011/383/EU skulle få tillräcklig tid för att anpassa sina produkter så att de är förenliga med de reviderade kriterierna i beslut (EU) 2017/1217. Övergångsperioden löpte ut den 26 december 2018. Ett antal nationella organ som delar ut EU-miljömärken har informerat kommissionen om behovet att förlänga övergångsperioden med sex månader på grund av ett stort antal ansökningar om förnyelse av avtal om tilldelning av EU-miljömärket. Kommissionen har gjort en bedömning som bekräftat att det är nödvändigt att, som en undantagsåtgärd i detta fall, förlänga övergångsperioden med sex månader.

| (6) | Besluten (EU) 2017/1218 och (EU) 2017/1219 omfattar båda ett undantag beviljat enligt artikel 6.7 i förordning (EG) nr 66/2010 för ε-ftalimido-peroxihexansyra (PAP) vid klassificering som farligt för vattenmiljön: akut fara, kategori 1 (H400) eller som farligt för vattenmiljön: kronisk fara, kategori 3 (H412) upp till en halt av högst 0,6 g/kg tvätt. Dessa undantag beviljades därför att det erkändes att PAP har en viktig funktion som blekmedel i tvättmedel som omfattas av dessa beslut och därför att det genomgår en hög grad av nedbrytning under tvättprocessen. |
| --- | --- |

(6)

Besluten (EU) 2017/1218 och (EU) 2017/1219 omfattar båda ett undantag beviljat enligt artikel 6.7 i förordning (EG) nr 66/2010 för ε-ftalimido-peroxihexansyra (PAP) vid klassificering som farligt för vattenmiljön: akut fara, kategori 1 (H400) eller som farligt för vattenmiljön: kronisk fara, kategori 3 (H412) upp till en halt av högst 0,6 g/kg tvätt. Dessa undantag beviljades därför att det erkändes att PAP har en viktig funktion som blekmedel i tvättmedel som omfattas av dessa beslut och därför att det genomgår en hög grad av nedbrytning under tvättprocessen.

| (7) | Under tvättprocessen bryts PAP ned till ε-ftalimido-hexansyra (PAC). Detta ämne är av icke-peroxid karaktär, biologiskt lättnedbrytbart och inte farligt för miljön. Eftersom PAP snabbt bryts ned till PAC och aldrig når vattnet som släpps ut, är det lämpligare att använda nedbrytningsfaktorerna för PAC på PAP vid beräkningen av kritisk utspädningsvolym för produkten. En liknande strategi har redan använts i beslut (EU) 2017/1219 där särskilda regler tillämpas vid beräkningen av kritisk utspädningsvolym för ämnet väteperoxid, som bryts ned till perättiksyra under tvättprocessen. Beslut (EU) 2017/1219 bör därför ändras så att särskilda regler tillämpas för beräkningen av kritisk utspädningsvolym för PAP genom att använda nedbrytningsfaktorerna för PAC. |
| --- | --- |

(7)

Under tvättprocessen bryts PAP ned till ε-ftalimido-hexansyra (PAC). Detta ämne är av icke-peroxid karaktär, biologiskt lättnedbrytbart och inte farligt för miljön. Eftersom PAP snabbt bryts ned till PAC och aldrig når vattnet som släpps ut, är det lämpligare att använda nedbrytningsfaktorerna för PAC på PAP vid beräkningen av kritisk utspädningsvolym för produkten. En liknande strategi har redan använts i beslut (EU) 2017/1219 där särskilda regler tillämpas vid beräkningen av kritisk utspädningsvolym för ämnet väteperoxid, som bryts ned till perättiksyra under tvättprocessen. Beslut (EU) 2017/1219 bör därför ändras så att särskilda regler tillämpas för beräkningen av kritisk utspädningsvolym för PAP genom att använda nedbrytningsfaktorerna för PAC.

| (8) | PAP används framför allt som blekmedel i flerkomponenttvättmedel för yrkesmässigt bruk, inte i tvättmedel för hushållsbruk. Det nuvarande undantaget för PAP i beslut (EU) 2017/1218 är därför onödigt och bör utgå. |
| --- | --- |

(8)

PAP används framför allt som blekmedel i flerkomponenttvättmedel för yrkesmässigt bruk, inte i tvättmedel för hushållsbruk. Det nuvarande undantaget för PAP i beslut (EU) 2017/1218 är därför onödigt och bör utgå.

| (9) | För tydlighetens skull bör tabell 3 i bilagan till beslut (EU) 2017/1218 ändras genom att en kolumn läggs till som visar ämnets klassificering enligt förordning (EG) nr 1272/2008. |
| --- | --- |

(9)

För tydlighetens skull bör tabell 3 i bilagan till beslut (EU) 2017/1218 ändras genom att en kolumn läggs till som visar ämnets klassificering enligt förordning (EG) nr 1272/2008.

| (10) | Besluten (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218 och (EU) 2017/1219 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Besluten (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218 och (EU) 2017/1219 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 16 i förordning (EG) nr 66/2010. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 16 i förordning (EG) nr 66/2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till beslut (EU) 2017/1214, i avsnittet med rubriken ”Bedömning och kontroll”, ska asterisknoten (*) i tabell 1 i punkt b (Tröskelvärden) ersättas med följande:

| ”(*) | ”Ingen gräns” betyder: oavsett halt (analytisk detektionsgräns) för alla ingående ämnen med undantag av biprodukter och föroreningar från råvaror, vilka får förekomma upp till en halt av 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning.” |
| --- | --- |

”(*)

Artikel 2

I bilagan till beslut (EU) 2017/1215, i avsnittet med rubriken ”Bedömning och kontroll”, ska asterisknoten (*) i tabell 1 i punkt b (Tröskelvärden) ersättas med följande:

| ”(*) | ”Ingen gräns” betyder: oavsett halt (analytisk detektionsgräns) för alla ingående ämnen med undantag av biprodukter och föroreningar från råvaror, vilka får förekomma upp till en halt av 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning.” |
| --- | --- |

”(*)

Artikel 3

I bilagan till beslut (EU) 2017/1216, i avsnittet med rubriken ”Bedömning och kontroll”, ska asterisknoten (*) i tabell 1 i punkt b (Tröskelvärden) ersättas med följande:

| ”(*) | ”Ingen gräns” betyder: oavsett halt (analytisk detektionsgräns) för alla ingående ämnen med undantag av biprodukter och föroreningar från råvaror, vilka får förekomma upp till en halt av 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning.” |
| --- | --- |

”(*)

Artikel 4

Beslut (EU) 2017/1217 ska ändras på följande sätt:

| a) | Artikel 7.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Licenser för EU-miljömärket som tilldelats enligt kriterierna i beslut 2011/383/EU får användas till och med den 30 juni 2019.” |
| --- | --- |

a)

Artikel 7.3 ska ersättas med följande:

”3.   Licenser för EU-miljömärket som tilldelats enligt kriterierna i beslut 2011/383/EU får användas till och med den 30 juni 2019.”

| b) | I bilagan, i avsnittet med rubriken ”Bedömning och kontroll”, ska asterisknoten (*) i tabell 1 i punkt b (Tröskelvärden) ersättas med följande:






  ”(*) | ”Ingen gräns” betyder: oavsett halt (analytisk detektionsgräns) för alla ingående ämnen med undantag av biprodukter och föroreningar från råvaror, vilka får förekomma upp till en halt av 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning.” |
| --- | --- | --- |

b)

I bilagan, i avsnittet med rubriken ”Bedömning och kontroll”, ska asterisknoten (*) i tabell 1 i punkt b (Tröskelvärden) ersättas med följande:

”(*)

”Ingen gräns” betyder: oavsett halt (analytisk detektionsgräns) för alla ingående ämnen med undantag av biprodukter och föroreningar från råvaror, vilka får förekomma upp till en halt av 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning.”

Artikel 5

Bilagan till beslut (EU) 2017/1218 ska ändras på följande sätt:

| a) | I avsnittet med rubriken ”Bedömning och kontroll”, ska asterisknoten (*) i tabell 1 i punkt b (Tröskelvärden) ersättas med följande:






  ”(*) | ”Ingen gräns” betyder: oavsett halt (analytisk detektionsgräns) för alla ingående ämnen med undantag av biprodukter och föroreningar från råvaror, vilka får förekomma upp till en halt av 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning.” |
| --- | --- | --- |

a)

I avsnittet med rubriken ”Bedömning och kontroll”, ska asterisknoten (*) i tabell 1 i punkt b (Tröskelvärden) ersättas med följande:

”(*)

| b) | I kriterium 5 (Otillåtna och begränsade ämnen) ska tabell 3 (Undantagna ämnen) i punkt b ii ersättas med tabellen i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

b)

I kriterium 5 (Otillåtna och begränsade ämnen) ska tabell 3 (Undantagna ämnen) i punkt b ii ersättas med tabellen i bilagan till detta beslut.

Artikel 6

Bilagan till beslut (EU) 2017/1219 ska ändras på följande sätt:

| a) | I Kriterium 1 (Toxicitet för vattenlevande organismer) ska sista stycket ersättas med följande:

  ”Särskilda regler gäller för följande ämnen, eftersom de bryts ned i tvättprocessen:






  — | Väteperoxid (H2O2) – tas inte med i beräkningen av CDV. |
| --- | --- | --- |

a)

I Kriterium 1 (Toxicitet för vattenlevande organismer) ska sista stycket ersättas med följande:

”Särskilda regler gäller för följande ämnen, eftersom de bryts ned i tvättprocessen:

—

Väteperoxid (H2O2) – tas inte med i beräkningen av CDV.

| — | Perättiksyra – tas med i beräkningen som ”ättiksyra”. |
| --- | --- |

—

Perättiksyra – tas med i beräkningen som ”ättiksyra”.

| — | ε-ftalimido-peroxihexansyra (PAP) – tas med i beräkningen som ε-ftalimido-hexansyra (PAC). |
| --- | --- |

—

ε-ftalimido-peroxihexansyra (PAP) – tas med i beräkningen som ε-ftalimido-hexansyra (PAC).

Följande värden ska användas för att beräkna CDV[
  kronisk
  ] för ε-ftalimido-hexansyra (PAC):

| | DF(i) = 0,05 |
| --- | --- |

DF(i) = 0,05

| | TF kronisk(i) = 0,256 mg/l |
| --- | --- |

TF kronisk(i) = 0,256 mg/l

| | Aerob = R |
| --- | --- |

Aerob = R

| | Anaerob = O.” |
| --- | --- |

Anaerob = O.”

| b) | I avsnittet med rubriken ”Bedömning och kontroll”, ska asterisknoten (*) i tabell 1 i punkt b (Tröskelvärden) ersättas med följande:






  ”(*) | ”Ingen gräns” betyder: oavsett halt (analytisk detektionsgräns) för alla ingående ämnen med undantag av biprodukter och föroreningar från råvaror, vilka får förekomma upp till en halt av 0,010 viktprocent i slutproduktens sammansättning.” |
| --- | --- | --- |

b)

I avsnittet med rubriken ”Bedömning och kontroll”, ska asterisknoten (*) i tabell 1 i punkt b (Tröskelvärden) ersättas med följande:

”(*)

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2019.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 27, 30.1.2010, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut (EU) 2017/1214 av den 23 juni 2017 om fastställande av kriterier för EU-miljömärket för handdiskmedel (EUT L 180, 12.7.2017, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut (EU) 2017/1215 av den 23 juni 2017 om fastställande av kriterier för EU-miljömärket för maskindiskmedel för industriellt och institutionellt bruk (EUT L 180, 12.7.2017, s. 16).

3

(4)  Kommissionens beslut (EU) 2017/1216 av den 23 juni 2017 om fastställande av kriterier för EU-miljömärket för maskindiskmedel (EUT L 180, 12.7.2017, s. 31).

4

(5)  Kommissionens beslut (EU) 2017/1217 av den 23 juni 2017 om fastställande av kriterier för EU-miljömärket för rengöringsmedel för hårda ytor (EUT L 180, 12.7.2017, s. 45).

5

(6)  Kommissionens beslut (EU) 2017/1218 av den 23 juni 2017 om fastställande av kriterier för EU-miljömärket för tvättmedel (EUT L 180, 12.7.2017, s. 63).

6

(7)  Kommissionens beslut (EU) 2017/1219 av den 23 juni 2017 om fastställande av kriterier för EU-miljömärket för tvättmedel för industriellt och institutionellt bruk (EUT L 180, 12.7.2017, s. 79).

7

(8)  Kommissionens beslut 2011/383/EU av den 28 juni 2011 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel (EUT L 169, 29.6.2011, s. 52).

8

---

BILAGA

| Ämne | Klassificering enligt förordning (EG) nr 1272/2008 | Faroangivelse |
| --- | --- | --- |
| Tensider | Farligt för vattenmiljön – akut fara, kategori akut 1 | H400: Mycket giftigt för vattenlevande organismer |
| Farligt för vattenmiljön – kronisk fara, kategori kronisk 3 | H412: Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer |
| Subtilisin | Farligt för vattenmiljön – akut fara, kategori akut 1 | H400: Mycket giftigt för vattenlevande organismer |
| Farligt för vattenmiljön – kronisk fara, kategori kronisk 2 | H411: Giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter |
| Enzymer (1) | Hudsensibilisering, farokategori 1, 1A, 1B | H317: Kan orsaka allergisk hudreaktion |
| Luftvägssensibilisering, farokategori 1, 1A, 1B | H334: Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning |
| Nitrilotriättiksyra (NTA) som förorening i MGDA och GLDA (2) | Cancerogenitet, farokategori 2 | H351: Misstänks kunna orsaka cancer |

Ämne

Klassificering enligt förordning (EG) nr 1272/2008

Faroangivelse

Tensider

Farligt för vattenmiljön – akut fara, kategori akut 1

H400: Mycket giftigt för vattenlevande organismer

Farligt för vattenmiljön – kronisk fara, kategori kronisk 3

H412: Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer

Subtilisin

Farligt för vattenmiljön – akut fara, kategori akut 1

H400: Mycket giftigt för vattenlevande organismer

Farligt för vattenmiljön – kronisk fara, kategori kronisk 2

H411: Giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter

Enzymer (1)

Hudsensibilisering, farokategori 1, 1A, 1B

H317: Kan orsaka allergisk hudreaktion

Luftvägssensibilisering, farokategori 1, 1A, 1B

H334: Kan orsaka allergi- eller astmasymtom eller andningssvårigheter vid inandning

Nitrilotriättiksyra (NTA) som förorening i MGDA och GLDA (2)

Cancerogenitet, farokategori 2

H351: Misstänks kunna orsaka cancer

---

(1)

| (*2) | Inklusive stabilisatorer och andra hjälpämnen i beredningarna. |
| --- | --- |

(*2)

(2)

| (*3) | I halter som understiger 0,2 % i råvaran, under förutsättning att den totala halten i slutprodukten understiger 0,10 %. |
| --- | --- |

(*3)

---

Rättelser

| 15.3.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 73/193 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 73/193

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/401 av den 19 december 2018 om ändring av förordning (EU) nr 389/2013 om upprättande av ett unionsregister

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 72 av den 14 mars 2019
  )

Sidan 5, artikel 1

I stället för:

”Artikel 1

I förordning (EU) nr 389/2013 ska följande läggas till i artikel 41.4:

’4.   Från och med dagen efter den dag då båda ratifikationsinstrument avseende utträdesavtalet har deponerats ska utsläppsrätter som skapats för 2019 och 2020 inte identifieras med en landskod om efterlevnad av direktiv 2003/87/EG för utsläpp som uppstår under dessa år krävs enligt ett avtal som fastställer villkor för en sådan medlemsstats utträde ur Europeiska unionen.’”

ska det stå:

”Artikel 1

I förordning (EU) nr 389/2013 ska följande läggas till i artikel 41.4:

’Från och med dagen efter den dag då båda ratifikationsinstrument avseende utträdesavtalet har deponerats ska utsläppsrätter som skapats för 2019 och 2020 inte identifieras med en landskod om efterlevnad av direktiv 2003/87/EG för utsläpp som uppstår under dessa år krävs enligt ett avtal som fastställer villkor för en sådan medlemsstats utträde ur Europeiska unionen.’”

---