# Den Europæiske Unions L 88/2019

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 88 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 62. årgang29. marts 2019 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 88

Dansk udgave

Retsforskrifter

62. årgang29. marts 2019

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2019/528 af 6. november 2018 om indgåelse på Unionens vegne af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko, som fastsætter vilkårene og betingelserne for Kongeriget Marokkos deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA) | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) 2019/529 af 28. marts 2019 om ændring af forordning (EU) 2019/124, for så vidt angår visse fiskerimuligheder | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/530 af 27. marts 2019 om udpegelse af EU-referencelaboratorier for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider, nematoder, bakterier, svampe og ægsporesvampe samt virus, viroider og fytoplasmaer | 19 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/531 af 27. marts 2019 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin | 23 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/532 af 28. marts 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2015/2378 for så vidt angår standardformularer, herunder sprogordninger, til den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger | 25 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/533 af 28. marts 2019 om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2020, 2021 og 2022 med det formål at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og at vurdere forbrugernes eksponering for disse rester (
  1
  ) | 28 |
| | | HENSTILLINGER |
| | * | Kommissionens henstilling (EU) 2019/534 af 26. marts 2019 Cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net | 42 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse (EU) 2019/528 af 6. november 2018 om indgåelse på Unionens vegne af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko, som fastsætter vilkårene og betingelserne for Kongeriget Marokkos deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA)

1

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) 2019/529 af 28. marts 2019 om ændring af forordning (EU) 2019/124, for så vidt angår visse fiskerimuligheder

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/530 af 27. marts 2019 om udpegelse af EU-referencelaboratorier for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider, nematoder, bakterier, svampe og ægsporesvampe samt virus, viroider og fytoplasmaer

19

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/531 af 27. marts 2019 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

23

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/532 af 28. marts 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2015/2378 for så vidt angår standardformularer, herunder sprogordninger, til den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger

25

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/533 af 28. marts 2019 om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2020, 2021 og 2022 med det formål at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og at vurdere forbrugernes eksponering for disse rester (
  1
  )

1

28

HENSTILLINGER

*

Kommissionens henstilling (EU) 2019/534 af 26. marts 2019 Cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 29.3.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/1

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/528

af 6. november 2018

om indgåelse på Unionens vegne af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko, som fastsætter vilkårene og betingelserne for Kongeriget Marokkos deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 186 sammenholdt med artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til Europa-Parlamentets godkendelse (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2017/1324 (2) fastsættes Unionens deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (»PRIMA«), der iværksættes i fællesskab af flere medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2017/1324 (2) fastsættes Unionens deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (»PRIMA«), der iværksættes i fællesskab af flere medlemsstater.

| (2) | Kongeriget Marokko (»Marokko«) har udtrykt ønske om at tilslutte sig PRIMA som deltagerland på lige fod med medlemsstaterne og de tredjelande, der er associeret med Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) — og som deltager i PRIMA. |
| --- | --- |

(2)

Kongeriget Marokko (»Marokko«) har udtrykt ønske om at tilslutte sig PRIMA som deltagerland på lige fod med medlemsstaterne og de tredjelande, der er associeret med Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) — og som deltager i PRIMA.

| (3) | I henhold til artikel 1, stk. 2, i afgørelse (EU) 2017/1324 bliver Marokko deltagerland i PRIMA, forudsat at der indgås en international aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med Unionen, der fastlægger vilkårene og betingelserne for Marokkos deltagelse i PRIMA. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 1, stk. 2, i afgørelse (EU) 2017/1324 bliver Marokko deltagerland i PRIMA, forudsat at der indgås en international aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med Unionen, der fastlægger vilkårene og betingelserne for Marokkos deltagelse i PRIMA.

| (4) | I overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU) 2018/639 (3) blev aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko, som fastsætter vilkårene og betingelserne for Kongeriget Marokkos deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA) (»aftalen«), undertegnet den 10. april 2018 med forbehold af dens senere indgåelse. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU) 2018/639 (3) blev aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko, som fastsætter vilkårene og betingelserne for Kongeriget Marokkos deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA) (»aftalen«), undertegnet den 10. april 2018 med forbehold af dens senere indgåelse.

| (5) | Aftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(5)

Aftalen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko, som fastsætter vilkårene og betingelserne for Kongeriget Marokkos deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA), godkendes herved på Unionens vegne (4).

Artikel 2

Formanden for Rådet, foranstalter på Unionens vegne den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 5, stk. 2 (5).

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. november 2018.

På Rådets vegne

H. LÖGER

Formand

---

(1)  Godkendelse af 2.10.2018 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2017/1324 af 4. juli 2017 om Unionens deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA), der iværksættes i fællesskab af flere medlemsstater (EUT L 185 af 18.7.2017, s. 1).

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2018/639 af 19. marts 2018 om undertegnelse på Unionens vegne og om midlertidig anvendelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko, som fastsætter vilkårene og betingelserne for Kongeriget Marokkos deltagelse i partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA) (EUT L 106 af 26.4.2018, s. 1).

3

(4)  Teksten til aftalen er offentliggjort i EUT L 106 af 26.4.2018, s. 3 sammen med afgørelsen om undertegnelse.

4

(5)  Datoen for aftalens ikrafttræden offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.

5

Den Europæiske Unions Tidende

---

FORORDNINGER

| 29.3.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/3

---

RÅDETS FORORDNING (EU) 2019/529

af 28. marts 2019

om ændring af forordning (EU) 2019/124, for så vidt angår visse fiskerimuligheder

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Rådets forordning (EU) 2019/124 (1) er der fastlagt fiskerimuligheder for 2019 for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande. |
| --- | --- |

(1)

I Rådets forordning (EU) 2019/124 (1) er der fastlagt fiskerimuligheder for 2019 for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande.

| (2) | Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) besluttede på sit årsmøde i 2018 at opretholde bevarelsesforanstaltninger for sværdfisk og tropisk tunfisk. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten. |
| --- | --- |

(2)

Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) besluttede på sit årsmøde i 2018 at opretholde bevarelsesforanstaltninger for sværdfisk og tropisk tunfisk. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

| (3) | Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) vedtog på sit årsmøde i 2019 nye fangstbegrænsninger for chilensk hestemakrel (Trachurus murphyi) og godkendte forsøgsfiskeri efter isfiskarter (Dissostichus spp.). De relevante foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten. |
| --- | --- |

(3)

Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) vedtog på sit årsmøde i 2019 nye fangstbegrænsninger for chilensk hestemakrel (Trachurus murphyi) og godkendte forsøgsfiskeri efter isfiskarter (Dissostichus spp.). De relevante foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

| (4) | I forordning (EU) 2019/124 blev den samlede tilladte fangstmængde (TAC'en) for tobis i ICES-afsnit 2a og 3a og ICES-underområde 4 fastsat til nul. Tobis er en art med kort livscyklus, og den relevante videnskabelige rådgivning bliver tilgængelig i anden halvdel af februar, mens fiskeriet indledes i april. |
| --- | --- |

(4)

I forordning (EU) 2019/124 blev den samlede tilladte fangstmængde (TAC'en) for tobis i ICES-afsnit 2a og 3a og ICES-underområde 4 fastsat til nul. Tobis er en art med kort livscyklus, og den relevante videnskabelige rådgivning bliver tilgængelig i anden halvdel af februar, mens fiskeriet indledes i april.

| (5) | Fangstbegrænsningerne for tobis i ICES-afsnit 2a og 3a og ICES-underområde 4 bør ændres i overensstemmelse med den seneste videnskabelige rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), der blev offentliggjort den 22. februar 2019, med hensyn til tilgangen med maksimalt bæredygtigt udbytte og, hvad angår visse forvaltningsområder, med hensyn til forsigtighedstilgangen. |
| --- | --- |

(5)

Fangstbegrænsningerne for tobis i ICES-afsnit 2a og 3a og ICES-underområde 4 bør ændres i overensstemmelse med den seneste videnskabelige rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), der blev offentliggjort den 22. februar 2019, med hensyn til tilgangen med maksimalt bæredygtigt udbytte og, hvad angår visse forvaltningsområder, med hensyn til forsigtighedstilgangen.

| (6) | Indsatsbegrænsningerne for EU-fiskerfartøjer i ICCAT-konventionsområdet er baseret på de oplysninger, der er givet i de fiskeri-, kapacitets- og opdrætsplaner for almindelig tun, som medlemsstaterne har meddelt Kommissionen. Disse indsatsbegrænsninger blev rapporteret gennem EU-planen, som ICCAT har godkendt på det intersessionelle møde i Panel 2 den 4.-5. marts 2019. De bør fastlægges som en del af fiskerimulighederne. |
| --- | --- |

(6)

Indsatsbegrænsningerne for EU-fiskerfartøjer i ICCAT-konventionsområdet er baseret på de oplysninger, der er givet i de fiskeri-, kapacitets- og opdrætsplaner for almindelig tun, som medlemsstaterne har meddelt Kommissionen. Disse indsatsbegrænsninger blev rapporteret gennem EU-planen, som ICCAT har godkendt på det intersessionelle møde i Panel 2 den 4.-5. marts 2019. De bør fastlægges som en del af fiskerimulighederne.

| (7) | Forordning (EU) 2019/124 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(7)

Forordning (EU) 2019/124 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (8) | De fangstbegrænsninger, der er fastsat i forordning (EU) 2019/124, finder anvendelse fra den 1. januar 2019. De bestemmelser om fangstbegrænsninger, der fastsættes ved nærværende forordning, bør derfor også finde anvendelse fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke retssikkerhedsprincippet eller princippet om beskyttelse af berettigede forventninger, idet de pågældende fiskerimuligheder endnu ikke er opbrugt — |
| --- | --- |

(8)

De fangstbegrænsninger, der er fastsat i forordning (EU) 2019/124, finder anvendelse fra den 1. januar 2019. De bestemmelser om fangstbegrænsninger, der fastsættes ved nærværende forordning, bør derfor også finde anvendelse fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke retssikkerhedsprincippet eller princippet om beskyttelse af berettigede forventninger, idet de pågældende fiskerimuligheder endnu ikke er opbrugt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Forordning (EU) 2019/124 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 27, stk. 2, affattes således:

  »2.   De i stk. 1 anførte medlemsstater skal begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der fører deres flag, og som fisker efter pelagiske bestande i 2019, til den samlede bruttotonnage på EU-niveau på 36 102 ton i det pågældende område.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 27, stk. 2, affattes således:

»2.   De i stk. 1 anførte medlemsstater skal begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der fører deres flag, og som fisker efter pelagiske bestande i 2019, til den samlede bruttotonnage på EU-niveau på 36 102 ton i det pågældende område.«

| 2) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 28a
  Forsøgsfiskeri

  1.   Medlemsstaterne kan kun deltage i forsøgsfiskeri med langline efter isfiskarter (Dissostichus spp.) i SPRFMO-konventionsområdet i 2019, hvis SPRFMO har godkendt deres ansøgning om dette fiskeri, herunder en fiskeriplan og tilsagn om at gennemføre en dataindsamlingsplan.


  2.   Fiskeriet finder kun sted i de forskningsblokke, der er angivet i bilag IJ. Fiskeriet forbydes på dybder under 750 meter og over 2 000 meter.


  3.   TAC'en er som fastsat i bilag IJ. Fiskeriet begrænses til en fangstrejse af højst 21 på hinanden følgende dages varighed og til højst 5 000 kroge pr. sæt med højst 20 sæt pr. forskningsblok. Fiskeriet indstilles, enten når TAC'en er nået, eller hvis der er blevet sat eller trukket 100 sæt, alt efter hvad der indtræffer først.« |
| --- | --- |

2)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 28a

Forsøgsfiskeri

1.   Medlemsstaterne kan kun deltage i forsøgsfiskeri med langline efter isfiskarter (Dissostichus spp.) i SPRFMO-konventionsområdet i 2019, hvis SPRFMO har godkendt deres ansøgning om dette fiskeri, herunder en fiskeriplan og tilsagn om at gennemføre en dataindsamlingsplan.

2.   Fiskeriet finder kun sted i de forskningsblokke, der er angivet i bilag IJ. Fiskeriet forbydes på dybder under 750 meter og over 2 000 meter.

3.   TAC'en er som fastsat i bilag IJ. Fiskeriet begrænses til en fangstrejse af højst 21 på hinanden følgende dages varighed og til højst 5 000 kroge pr. sæt med højst 20 sæt pr. forskningsblok. Fiskeriet indstilles, enten når TAC'en er nået, eller hvis der er blevet sat eller trukket 100 sæt, alt efter hvad der indtræffer først.«

| 3) | Bilag IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII og VIII til forordning (EU) 2019/124 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

3)

Bilag IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII og VIII til forordning (EU) 2019/124 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra den 1. januar 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2019.

På Rådets vegne

G. CIAMBA

Formand

---

(1)  Rådets forordning (EU) 2019/124 af 30. januar 2019 om fastsættelse for 2019 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 29 af 31.1.2019, s. 1).

1

---

BILAG

1)

| a) | Tabellen over fiskerimuligheder for tobis og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og 3a og ICES-underområde 4 affattes således:












  »Art: | Tobis og dertil knyttede bifangster

  Ammodytes spp. | Område: | EU-farvande i 2a, 3a og 4 (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 106 387  (2) | | |
| Det Forenede Kongerige | 2 325  (2) | | |
| Tyskland | 162 (2) | | |
| Sverige | 3 906  (2) | | |
| Unionen | 112 780 | | |
| TAC | 112 780 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse
  Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse |
| Særlig betingelse:

  Inden for ovennævnte kvoter må der højst tages nedennævnte mængder i følgende forvaltningsområder for tobis som defineret i bilag IIC:





















  Område | : | EU-farvande med forvaltningsområder for tobis |

a)

Tabellen over fiskerimuligheder for tobis og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og 3a og ICES-underområde 4 affattes således:

»Art:

Tobis og dertil knyttede bifangster

Ammodytes spp.

Område:

EU-farvande i 2a, 3a og 4 (1)

Danmark

106 387  (2)

Det Forenede Kongerige

2 325  (2)

Tyskland

162 (2)

Sverige

3 906  (2)

Unionen

112 780

TAC

112 780

Analytisk TAC

Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse

Særlig betingelse:

Inden for ovennævnte kvoter må der højst tages nedennævnte mængder i følgende forvaltningsområder for tobis som defineret i bilag IIC:

Område

:

EU-farvande med forvaltningsområder for tobis

1r

2r ()

3r

4 ()

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Danmark

86 704

4 717

10 084

4 717

0

165

0

Det Forenede Kongerige

1 895

103

220

103

0

4

0

Tyskland

133

7

15

7

0

0

0

Sverige

3 184

173

370

173

0

6

0

Unionen

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

I alt

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

()  I forvaltningsområde 2r og 4 må TAC'en kun fiskes som en overvågnings-TAC med en dertilhørende prøveudtagningsprotokol for det pågældende fiskeri.«

| b) | Tabellen over fiskerimuligheder for blåhvilling i EU-farvande og internationale farvande i 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 og 14 affattes således:









  »Art: | Blåhvilling

  Micromesistius poutassou | Område: | EU-farvande og internationale farvande i 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 og 14
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 48 813  (4) | | |
| Tyskland | 18 979  (4) | | |
| Spanien | 41 383  (4)
   (5) | | |
| Frankrig | 33 970  (4) | | |
| Irland | 37 800  (4) | | |
| Nederlandene | 59 522  (4) | | |
| Portugal | 3 844  (4)
   (5) | | |
| Sverige | 12 075  (4) | | |
| Det Forenede Kongerige | 63 341  (4) | | |
| Unionen | 319 727  (4)
   (6) | | |
| Norge | 99 900 | | |
| Færøerne | 10 000 | | |
| TAC | Ikke relevant | | Analytisk TAC
  Artikel 7, stk. 2, i denne forordning finder anvendelse. |

b)

Tabellen over fiskerimuligheder for blåhvilling i EU-farvande og internationale farvande i 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 og 14 affattes således:

»Art:

Blåhvilling

Micromesistius poutassou

Område:

EU-farvande og internationale farvande i 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 og 14

(WHB/1X14)

Danmark

48 813  (4)

Tyskland

18 979  (4)

Spanien

41 383  (4)
   (5)

Frankrig

33 970  (4)

Irland

37 800  (4)

Nederlandene

59 522  (4)

Portugal

3 844  (4)
   (5)

Sverige

12 075  (4)

Det Forenede Kongerige

63 341  (4)

Unionen

319 727  (4)
   (6)

Norge

99 900

Færøerne

10 000

TAC

Ikke relevant

Analytisk TAC

Artikel 7, stk. 2, i denne forordning finder anvendelse.

| c) | Tabellen over fiskerimuligheder for lange i EU-farvande i 4 affattes således:









  »Art: | Lange

  Molva molva | Område: | EU-farvande i 4
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 26 (7) | | |
| Danmark | 404 (7) | | |
| Tyskland | 250 (7) | | |
| Frankrig | 225 | | |
| Nederlandene | 9 | | |
| Sverige | 17 (7) | | |
| Det Forenede Kongerige | 3 104  (7) | | |
| Unionen | 4 035 | | |
| TAC | 4 035 | | Præventiv TAC |

c)

Tabellen over fiskerimuligheder for lange i EU-farvande i 4 affattes således:

»Art:

Lange

Molva molva

Område:

EU-farvande i 4

(LIN/04-C.)

Belgien

26 (7)

Danmark

404 (7)

Tyskland

250 (7)

Frankrig

225

Nederlandene

9

Sverige

17 (7)

Det Forenede Kongerige

3 104  (7)

Unionen

4 035

TAC

4 035

| d) | Tillægget affattes således:


  »Tillæg
  De TAC'er, der er omhandlet i artikel 8, stk. 4, er:





  For Belgien: almindelig tunge i 7a; almindelig tunge i 7f og 7g; almindelig tunge i 7e; almindelig tunge i 8a og 8b; glashvarrearter i 7, kuller i 7b-k, 8, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1; jomfruhummer i 7; torsk i 7a; rødspætte i 7f og 7g; rødspætte i 7h, 7j og 7k; rokker i EU-farvande i 6a, 6b, 7a-c og 7e-k. |
| --- | --- |

d)

Tillægget affattes således:

»Tillæg

De TAC'er, der er omhandlet i artikel 8, stk. 4, er:

For Belgien: almindelig tunge i 7a; almindelig tunge i 7f og 7g; almindelig tunge i 7e; almindelig tunge i 8a og 8b; glashvarrearter i 7, kuller i 7b-k, 8, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1; jomfruhummer i 7; torsk i 7a; rødspætte i 7f og 7g; rødspætte i 7h, 7j og 7k; rokker i EU-farvande i 6a, 6b, 7a-c og 7e-k.

| For Frankrig: makrel i 3a og 4; EU-farvande i 2a, 3b, 3c og underafsnit 22-32; sild i 4, 7d og EU-farvande i 2a; hestemakrel i EU-farvande i 4b, 4c og 7d; hvilling i 7b-k; kuller i 7b-k, 8, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1; almindelig tunge i 7f og 7g; hvilling i 8; spidstandet blankesten i EU-farvande og internationale farvande i 6, 7 og 8; havgalt i EU-farvande og internationale farvande i 6, 7 og 8; makrel i 6, 7, 8a, 8b, 8d og 8e; EU-farvande og internationale farvande i 5b; internationale farvande i 2a, 12 og 14; rokker i EU-farvande i 6a, 6b, 7a-c og 7e-k, rokker i EU-farvande i 7d, rokker i EU-farvande i 8 og 9; broget rokke i EU-farvande i 7d og 7e. |
| --- |

For Frankrig: makrel i 3a og 4; EU-farvande i 2a, 3b, 3c og underafsnit 22-32; sild i 4, 7d og EU-farvande i 2a; hestemakrel i EU-farvande i 4b, 4c og 7d; hvilling i 7b-k; kuller i 7b-k, 8, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1; almindelig tunge i 7f og 7g; hvilling i 8; spidstandet blankesten i EU-farvande og internationale farvande i 6, 7 og 8; havgalt i EU-farvande og internationale farvande i 6, 7 og 8; makrel i 6, 7, 8a, 8b, 8d og 8e; EU-farvande og internationale farvande i 5b; internationale farvande i 2a, 12 og 14; rokker i EU-farvande i 6a, 6b, 7a-c og 7e-k, rokker i EU-farvande i 7d, rokker i EU-farvande i 8 og 9; broget rokke i EU-farvande i 7d og 7e.

| For Irland: havtaske i 6; EU-farvande og internationale farvande i 5b; internationale farvande i 12 og 14; havtaske i 7; jomfruhummer i den funktionelle enhed 16 i ICES-underområde 7. |
| --- |

For Irland: havtaske i 6; EU-farvande og internationale farvande i 5b; internationale farvande i 12 og 14; havtaske i 7; jomfruhummer i den funktionelle enhed 16 i ICES-underområde 7.

| For Det Forenede Kongerige: Som udveksling for torsk og hvilling i området vest for Skotland: torsk i 6b; EU-farvande og internationale farvande i 5b vest for 12°00′V og i 12 og 14 hvilling i 6; EU-farvande og internationale farvande i 5b; internationale farvande i 12 og 14; og som udveksling for torsk i Det Keltiske Hav hvilling og rødspætte i Det Irske Hav i 7h, 7j og 7k: torsk i 7b, 7c, 7e-k, 8, 9 og 10; EU-farvande; kuller i 7b-k, 8, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1; tungearter i 7h, 7j og 7k; tungearter i 7e; rødspætte i 7h, 7j og 7k. |
| --- |

For Det Forenede Kongerige: Som udveksling for torsk og hvilling i området vest for Skotland: torsk i 6b; EU-farvande og internationale farvande i 5b vest for 12°00′V og i 12 og 14 hvilling i 6; EU-farvande og internationale farvande i 5b; internationale farvande i 12 og 14; og som udveksling for torsk i Det Keltiske Hav hvilling og rødspætte i Det Irske Hav i 7h, 7j og 7k: torsk i 7b, 7c, 7e-k, 8, 9 og 10; EU-farvande; kuller i 7b-k, 8, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1; tungearter i 7h, 7j og 7k; tungearter i 7e; rødspætte i 7h, 7j og 7k.

2)

| a) | Tabellen over fiskerimuligheder for sild i EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i 1 og 2 affattes således:






  »Art: | Sild

  Clupea harengus | Område: | EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i 1 og 2
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 13 (8) | | |
| Danmark | 13 129  (8) | | |
| Tyskland | 2 299  (8) | | |
| Spanien | 43 (8) | | |
| Frankrig | 566 (8) | | |
| Irland | 3 399  (8) | | |
| Nederlandene | 4 698  (8) | | |
| Polen | 664 (8) | | |
| Portugal | 43 (8) | | |
| Finland | 203 (8) | | |
| Sverige | 4 865  (8) | | |
| Det Forenede Kongerige | 8 393  (8) | | |
| Unionen | 38 315  (8) | | |
| Færøerne | 4 500  (9)
   (10) | | |
| Norge | 34 484  (9)
   (11) | | |
| TAC | 588 562 | | Analytisk TAC |
| Særlig betingelse:

  Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder: | Norske farvande nord for 62°N og fiskerizonen omkring Jan Mayen (HER/*2AJMN) |
| | 34 484 |
| | 2, 5b nord for 62°N (færøske farvande) (HER/*25B-F) |
| Belgien | 2 |
| Danmark | 1 541 |
| Tyskland | 270 |
| Spanien | 5 |
| Frankrig | 67 |
| Irland | 399 |
| Nederlandene | 552 |
| Polen | 78 |
| Portugal | 5 |
| Finland | 24 |
| Sverige | 571 |
| Det Forenede Kongerige | 986« |

a)

Tabellen over fiskerimuligheder for sild i EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i 1 og 2 affattes således:

»Art:

Sild

Clupea harengus

Område:

EU-farvande, færøske, norske og internationale farvande i 1 og 2

(HER/1/2-)

Belgien

13 (8)

Danmark

13 129  (8)

Tyskland

2 299  (8)

Spanien

43 (8)

Frankrig

566 (8)

Irland

3 399  (8)

Nederlandene

4 698  (8)

Polen

664 (8)

Portugal

43 (8)

Finland

203 (8)

Sverige

4 865  (8)

Det Forenede Kongerige

8 393  (8)

Unionen

38 315  (8)

Færøerne

4 500  (9)
   (10)

Norge

34 484  (9)
   (11)

TAC

588 562

Særlig betingelse:

Særlig betingelse:

Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder:

Norske farvande nord for 62°N og fiskerizonen omkring Jan Mayen (HER/*2AJMN)

34 484

2, 5b nord for 62°N (færøske farvande) (HER/*25B-F)

Belgien

2

Danmark

1 541

Tyskland

270

Spanien

5

Frankrig

67

Irland

399

Nederlandene

552

Polen

78

Portugal

5

Finland

24

Sverige

571

Det Forenede Kongerige

986«

| b) | Tabellen over fiskerimuligheder for torsk i grønlandske farvande i NAFO-afsnit 1F og grønlandske farvande i 5, 12 og 14 affattes således:









  »Art: | Torsk

  Gadus morhua | Område: | Grønlandske farvande i NAFO-afsnit 1F og grønlandske farvande i 5, 12 og 14
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 1 636  (12) | | |
| Det Forenede Kongerige | 364 (12) | | |
| Unionen | 2 000  (12) | | |
| TAC | Ikke relevant | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse
  Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse |

b)

Tabellen over fiskerimuligheder for torsk i grønlandske farvande i NAFO-afsnit 1F og grønlandske farvande i 5, 12 og 14 affattes således:

»Art:

Art:

Torsk

Gadus morhua

Gadus morhua

Område:

Område:

Grønlandske farvande i NAFO-afsnit 1F og grønlandske farvande i 5, 12 og 14

(COD/N1GL14)

Tyskland

1 636  (12)

12

Det Forenede Kongerige

364 (12)

12

Unionen

2 000  (12)

12

TAC

Ikke relevant

Analytisk TAC

Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse

| c) | Tabellen over fiskerimuligheder for rødfiskarter (pelagiske) i grønlandske farvande i NAFO-afsnit 1F og grønlandske farvande i 5, 12 og 14 affattes således:









  »Art: | Rødfiskarter (pelagiske)

  Sebastes spp. | Område: | Grønlandske farvande i NAFO-afsnit 1F og grønlandske farvande i 5, 12 og 14
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 765 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Frankrig | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Det Forenede Kongerige | 5 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Unionen | 774 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Norge | 561 (13)
   (14) | | |
| Færøerne | 0 (13)
   (14)
   (16) | | |
| TAC | Ikke relevant | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse
  Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse |

c)

Tabellen over fiskerimuligheder for rødfiskarter (pelagiske) i grønlandske farvande i NAFO-afsnit 1F og grønlandske farvande i 5, 12 og 14 affattes således:

»Art:

Art:

Rødfiskarter (pelagiske)

Sebastes spp.

Sebastes

Område:

Område:

Grønlandske farvande i NAFO-afsnit 1F og grønlandske farvande i 5, 12 og 14

(RED/N1G14P)

Tyskland

765 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Frankrig

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Det Forenede Kongerige

5 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Unionen

774 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Norge

561 (13)
   (14)

13

14

Færøerne

0 (13)
   (14)
   (16)

13

14

16

TAC

Ikke relevant

Analytisk TAC

Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse

3)

»BILAG IH

WCPFC-KONVENTIONSOMRÅDET

| Art: | Sværdfisk

  Xiphias gladius | Område: | WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Unionen | 3 170,36 | | |
| TAC | Ikke relevant | | Præventiv TAC |

Art:

Sværdfisk

Xiphias gladius

Område:

WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S

(SWO/F7120S)

Unionen

3 170,36

TAC

Ikke relevant

4)

»BILAG IJ

SPRFMO-KONVENTIONSOMRÅDET

| Art: | Chilensk hestemakrel

  Trachurus murphyi | Område: | SPRFMO-konventionsområdet
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 9 079,65 | | |
| Nederlandene | 9 841,41 | | |
| Litauen | 6 317,86 | | |
| Polen | 10 863,08 | | |
| Unionen | 36 102 | | |
| TAC | Ikke relevant | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse
  Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse |

Art:

Chilensk hestemakrel

Trachurus murphyi

Område:

SPRFMO-konventionsområdet

(CJM/SPRFMO)

Tyskland

9 079,65

Nederlandene

9 841,41

Litauen

6 317,86

Polen

10 863,08

Unionen

36 102

TAC

Ikke relevant

Analytisk TAC

Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse

| Art: | Isfiskarter

  Dissostichus spp. | Område: | SPRFMO-konventionsområdet
  (TOP/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| TAC | 45 (17) | | Præventiv TAC |

Art:

Isfiskarter

Dissostichus spp.

Område:

SPRFMO-konventionsområdet

(TOP/SPRFMO)

TAC

45 (17)

5)

»BILAG III

HØJESTE ANTAL FISKERITILLADELSER TIL EU-FISKERFARTØJER, DER FISKER I TREDJELANDSFARVANDE

| Fiskeriområde | Fiskeri | Antal fiskeritilladelser | Fordeling af fiskeritilladelser blandt medlemsstaterne | Maksimalt antal fartøjer, der må være til stede på noget tidspunkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norske farvande og fiskeriområdet omkring Jan Mayen | Sild, nord for 62°00′N | 77 | DK | 25 | 57 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| UK | 18 |
| Demersale arter, nord for 62°00′N | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Ikke tildelte | 2 |
| Makrel (18) | Ikke relevant | Ikke relevant | 70 |
| Industriarter, syd for 62°00′N | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Færøske farvande | Enhver form for trawlfiskeri med fartøjer på højst 180 fod i området 12-21 sømil fra de færøske basislinjer | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| Direkte fiskeri efter torsk og kuller med en mindstemaskestørrelse på 135 mm begrænset til området syd for 62°28′N og øst for 6°30′V | 8 (19) | Ikke relevant | 4 |
| Trawlfiskeri uden for 21 sømil fra de færøske basislinjer. I perioderne fra den 1. marts til den 31. maj og fra den 1. oktober til den 31. december må disse fartøjer fiske i området mellem 61°20′N og 62°00′N og mellem 12-21 sømil fra basislinjerne | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| Trawlfiskeri efter byrkelange med en mindstemaskestørrelse på 100 mm i området syd for 61°30′N og vest for 9°00′V og i området mellem 7°00′V og 9°00′V syd for 60°30′N og i området sydvest for en linje mellem 60°30′N, 7°00′V og 60°00′N, 6°00′V | 70 | DE (20) | 8 | 20 (21) |
| FR (20) | 12 |
| Direkte trawlfiskeri efter sej med en mindstemaskestørrelse på 120 mm og med mulighed for at benytte rundstropper omkring fangstposen | 70 | Ikke relevant | 22 (21) |
| Fiskeri efter blåhvilling. Det samlede antal fiskeritilladelser kan forhøjes med fire fartøjer med henblik på at danne par, hvis de færøske myndigheder indfører særlige regler for adgang til et område, som benævnes »hovedfiskeriområdet for blåhvilling« | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Linefiskeri | 10 | UK | 10 | 6 |
| Makrel | 20 | DK | 2 | 12 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| UK | 6 |
| Sild, nord for 62°00′N | 20 | DK | 5 | 20 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |
| 1, 2b (22) | Fiskeri efter arktiske krabber med tejner | 20 | EE | 1 | Ikke relevant |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Fiskeriområde

Fiskeri

Antal fiskeritilladelser

Fordeling af fiskeritilladelser blandt medlemsstaterne

Maksimalt antal fartøjer, der må være til stede på noget tidspunkt

Norske farvande og fiskeriområdet omkring Jan Mayen

Sild, nord for 62°00′N

77

DK

25

57

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

UK

18

Demersale arter, nord for 62°00′N

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Ikke tildelte

2

Makrel (18)

Ikke relevant

Ikke relevant

70

Industriarter, syd for 62°00′N

480

DK

450

150

UK

30

Færøske farvande

Enhver form for trawlfiskeri med fartøjer på højst 180 fod i området 12-21 sømil fra de færøske basislinjer

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Direkte fiskeri efter torsk og kuller med en mindstemaskestørrelse på 135 mm begrænset til området syd for 62°28′N og øst for 6°30′V

8 (19)

Ikke relevant

4

Trawlfiskeri uden for 21 sømil fra de færøske basislinjer. I perioderne fra den 1. marts til den 31. maj og fra den 1. oktober til den 31. december må disse fartøjer fiske i området mellem 61°20′N og 62°00′N og mellem 12-21 sømil fra basislinjerne

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Trawlfiskeri efter byrkelange med en mindstemaskestørrelse på 100 mm i området syd for 61°30′N og vest for 9°00′V og i området mellem 7°00′V og 9°00′V syd for 60°30′N og i området sydvest for en linje mellem 60°30′N, 7°00′V og 60°00′N, 6°00′V

70

DE (20)

8

20 (21)

FR (20)

12

Direkte trawlfiskeri efter sej med en mindstemaskestørrelse på 120 mm og med mulighed for at benytte rundstropper omkring fangstposen

70

Ikke relevant

22 (21)

Fiskeri efter blåhvilling. Det samlede antal fiskeritilladelser kan forhøjes med fire fartøjer med henblik på at danne par, hvis de færøske myndigheder indfører særlige regler for adgang til et område, som benævnes »hovedfiskeriområdet for blåhvilling«

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Linefiskeri

10

UK

10

6

Makrel

20

DK

2

12

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

UK

6

Sild, nord for 62°00′N

20

DK

5

20

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

1, 2b (22)

Fiskeri efter arktiske krabber med tejner

20

EE

1

Ikke relevant

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

6)

»BILAG IV

ICCAT-KONVENTIONSOMRÅDET
   (23)

| 1. | Maksimalt antal EU-stangfartøjer og -dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav:






  Spanien | 60 |
| --- | --- | --- |
| Frankrig | 37 |
| Unionen | 97 |

1.

Spanien

60

Frankrig

37

Unionen

97

| 2. | Maksimalt antal EU-fartøjer til kystnært ikkeindustrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet:






  Spanien | 364 |
| --- | --- | --- |
| Frankrig | 130 |
| Italien | 30 |
| Cypern | 20 (24) |
| Μalta | 54 (24) |
| Unionen | 598 |

2.

Spanien

364

Frankrig

130

Italien

30

Cypern

20 (24)

Μalta

54 (24)

Unionen

598

| 3. | Maksimalt antal EU-fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Adriaterhavet til opdræt:






  Kroatien | 16 |
| --- | --- | --- |
| Italien | 12 |
| Unionen | 28 |

3.

Kroatien

16

Italien

12

Unionen

28

| 4. | Maksimalt antal fiskerfartøjer og den dertil svarende samlede kapacitet i bruttotonnage, som for hver medlemsstat må fiske efter, beholde om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet

  Tabel A | Antal fiskerfartøjer (25) |
| --- | --- | --- |
| | Cypern (26) | Grækenland (27) | Kroatien | Italien | Frankrig | Spanien | Μalta (28) | Portugal |
| Notfartøjer | 1 | 1 (29) | 16 | 19 | 22 | 6 | 1 | 0 |
| Langlinefartøjer | 23 (30) | 0 | 0 | 35 | 8 | 49 | 61 | 0 |
| Stangfartøjer | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 69 | 0 | 76 (31) |
| Håndlinefartøjer | 0 | 0 | 12 | 0 | 33 (32) | 1 | 0 | 0 |
| Trawlere | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Ikkeindustrielt fiskeri | 0 | 13 | 0 | 0 | 130 | 599 | 52 | 0 |
| Andet ikkeindustrielt fiskeri (33) | 0 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.

Tabel A

Antal fiskerfartøjer (25)

Cypern (26)

Grækenland (27)

Kroatien

Italien

Frankrig

Spanien

Μalta (28)

Portugal

Notfartøjer

1

1 (29)

16

19

22

6

1

0

Langlinefartøjer

23 (30)

0

0

35

8

49

61

0

Stangfartøjer

0

0

0

0

37

69

0

76 (31)

Håndlinefartøjer

0

0

12

0

33 (32)

1

0

0

Trawlere

0

0

0

0

57

0

0

0

Ikkeindustrielt fiskeri

0

13

0

0

130

599

52

0

Andet ikkeindustrielt fiskeri (33)

0

42

0

0

0

0

0

0

Tabel B

| | Samlet kapacitet udtrykt i bruttotonnage |
| --- | --- |
| | Cypern | Kroatien | Grækenland | Italien | Frankrig | Spanien | Μalta |
| Notfartøjer | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes |
| Langlinefartøjer | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes |
| Stangfartøjer | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes |
| Håndlinefartøjer | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes |
| Trawlere | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes |
| Andet ikkeindustrielt fiskeri | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes | Skal fastsættes |

Samlet kapacitet udtrykt i bruttotonnage

Cypern

Kroatien

Grækenland

Italien

Frankrig

Spanien

Μalta

Notfartøjer

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Langlinefartøjer

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Stangfartøjer

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Håndlinefartøjer

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Trawlere

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Andet ikkeindustrielt fiskeri

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Skal fastsættes

| 5. | Maksimalt antal faststående tunfiskenet, der må anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, pr. medlemsstat






  Medlemsstat | Antal faststående tunfiskenet (34) |
| --- | --- | --- |
| Spanien | 5 |
| Italien | 6 |
| Portugal | 3 |

5.

Medlemsstat

Antal faststående tunfiskenet (34)

Spanien

5

Italien

6

Portugal

3

| 6. | Maksimal tunopdræts- og -opfedningskapacitet pr. medlemsstat og maksimalt input af fanget vild almindelig tun, som hver medlemsstat må tildele sine akvakulturbrug i det østlige Atlanterhav og Middelhavet

  Tabel A








  Maksimal tunopdræts- og -opfedningskapacitet |
| --- | --- |
| | Antal akvakulturbrug | Kapacitet (i ton) |
| Spanien | 10 | 11 852 |
| Italien | 13 | 12 600 |
| Grækenland | 2 | 2 100 |
| Cypern | 3 | 3 000 |
| Kroatien | 7 | 7 880 |
| Μalta | 6 | 12 300 |

6.

Tabel A

Maksimal tunopdræts- og -opfedningskapacitet

Antal akvakulturbrug

Kapacitet (i ton)

Spanien

10

11 852

Italien

13

12 600

Grækenland

2

2 100

Cypern

3

3 000

Kroatien

7

7 880

Μalta

6

12 300

Tabel B
   (35)
   (36)

| Maksimalt input af fanget vild almindelig tun (i ton) |
| --- |
| Spanien | 7 000 |
| Italien | Skal fastsættes nærmere |
| Grækenland | Skal fastsættes nærmere |
| Cypern | Skal fastsættes nærmere |
| Kroatien | Skal fastsættes nærmere |
| Μalta | 8 766 |
| Portugal | 350 |

Maksimalt input af fanget vild almindelig tun (i ton)

Spanien

7 000

Italien

Skal fastsættes nærmere

Grækenland

Skal fastsættes nærmere

Cypern

Skal fastsættes nærmere

Kroatien

Skal fastsættes nærmere

Μalta

8 766

Portugal

350

| 7. | Fordelingen mellem medlemsstaterne af det maksimale antal fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag, og som må fiske efter nordlig hvid tun som målart, jf. artikel 12 i forordning (EF) nr. 520/2007, er som følger:






  Medlemsstat | Maksimalt antal fartøjer |
| --- | --- | --- |
| Irland | 50 |
| Spanien | 730 |
| Frankrig | 151 |
| Det Forenede Kongerige | 12 |
| Portugal | 310 |

7.

Medlemsstat

Maksimalt antal fartøjer

Irland

50

Spanien

730

Frankrig

151

Det Forenede Kongerige

12

Portugal

310

| 8. | Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på mindst 20 meter, som fisker efter storøjet tun i ICCAT-konventionsområdet, fastsættes som følger:







  Medlemsstat | Maksimalt antal notfartøjer | Maksimalt antal langlinefartøjer |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanien | 23 | 190 |
| Frankrig | 11 | — |
| Portugal | — | 79 |
| Unionen | 34 | 269 |

8.

Medlemsstat

Maksimalt antal notfartøjer

Maksimalt antal langlinefartøjer

Spanien

23

190

Frankrig

11

—

Portugal

—

79

Unionen

34

269

7)

»BILAG VII

WCPFC-KONVENTIONSOMRÅDET

Maksimalt antal EU-fiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter sværdfisk i WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S

| Spanien | 14 |
| --- | --- |
| Unionen | 14 |

Spanien

14

Unionen

14

8)

»BILAG VIII

KVANTITATIVE BEGRÆNSNINGER FOR FISKERITILLADELSER TIL TREDJELANDSFARTØJER, DER FISKER I EU-FARVANDE

| Flagstat | Fiskeri | Antal fiskeritilladelser | Maksimalt antal fartøjer, der må være til stede på noget tidspunkt |
| --- | --- | --- | --- |
| Norge | Sild, nord for 62°00′N | Skal fastsættes | Skal fastsættes |
| Færøerne | Makrel, 6a (nord for 56°30′N), 2a, 4a (nord for 59°N)
  Hestemakrel, 4, 6a (nord for 56°30′N), 7e, 7f, 7h | 20 | 14 |
| Sild, nord for 62°00′N | 20 | Skal fastsættes |
| Sild, 3a | 4 | 4 |
| Industrifiskeri efter sperling, 4, 6a (nord for 56°30′N) (inkl. uundgåelige bifangster af blåhvilling) | 14 | 14 |
| Lange og brosme | 20 | 10 |
| Blåhvilling, 2, 4a, 5, 6a (nord for 56°30′N), 6b, 7 (vest for 12°00′V) | 20 | 20 |
| Byrkelange | 16 | 16 |
| Venezuela (37) | Snapperarter (Fransk Guyanas farvande) | 45 | 45 |

Flagstat

Fiskeri

Antal fiskeritilladelser

Maksimalt antal fartøjer, der må være til stede på noget tidspunkt

Norge

Sild, nord for 62°00′N

Skal fastsættes

Skal fastsættes

Færøerne

Makrel, 6a (nord for 56°30′N), 2a, 4a (nord for 59°N)

Hestemakrel, 4, 6a (nord for 56°30′N), 7e, 7f, 7h

20

14

Sild, nord for 62°00′N

20

Skal fastsættes

Sild, 3a

4

4

Industrifiskeri efter sperling, 4, 6a (nord for 56°30′N) (inkl. uundgåelige bifangster af blåhvilling)

14

14

Lange og brosme

20

10

Blåhvilling, 2, 4a, 5, 6a (nord for 56°30′N), 6b, 7 (vest for 12°00′V)

20

20

Byrkelange

16

16

Venezuela (37)

Snapperarter (Fransk Guyanas farvande)

45

45

---

(1)  Undtagen farvande inden for 6 sømil fra Det Forenede Kongeriges basislinjer ved Shetlandsøerne, Fair Isle og Foula.

1

(2)  Op til 2 % af kvoten kan bestå af bifangster af hvilling og makrel (OT1/*2A3A4). Bifangster af hvilling og makrel fratrækkes i kvoten i henhold til denne bestemmelse, og bifangster af arter, der fratrækkes kvoten i henhold til artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, må tilsammen ikke overskride 9 % af kvoten.

2

(3)  I forvaltningsområde 2r og 4 må TAC'en kun fiskes som en overvågnings-TAC med en dertilhørende prøveudtagningsprotokol for det pågældende fiskeri.«

3

(4)  Særlig betingelse: Inden for en samlet adgangsmængde på 22 500 ton for Unionen må medlemsstaterne højst fiske følgende andel af deres kvoter i færøske farvande (WHB/*05-F.): 7 %.

4

(5)  Der kan foretages overførsler fra denne kvote til 8c, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1. Kommissionen skal dog underrettes om sådanne overførsler i forvejen.

5

(6)  Særlig betingelse: fra EU-kvoterne i EU-farvande og internationale farvande i 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 og 14 (WHB/*NZJM1) og i 8c, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (WHB/*NZJM2) må følgende mængde fiskes i Norges økonomiske zone eller i fiskerizonen omkring Jan Mayen: 227 975.«

6

(7)  Særlig betingelse: hvoraf op til 25 %, men ikke over 75 t, kan fiskes i: EU-farvande i 3a (LIN/*03A-C).«

7

(8)  Når fangsterne rapporteres til Kommissionen, skal de mængder, der er fisket i hvert af følgende områder, også rapporteres: NEAFC-reguleringsområdet og EU-farvande.

8

(9)  Må fiskes i EU-farvande nord for 62°N.

9

(10)  Skal modregnes i Færøernes fangstbegrænsninger.

10

(11)  Skal modregnes i Norges fangstbegrænsninger.

11

(12)  Med undtagelse af bifangster gælder følgende betingelser for disse kvoter:

12

| 1. | Må ikke fiskes i perioden 1. april-31. maj 2019. |
| --- | --- |

1.

Må ikke fiskes i perioden 1. april-31. maj 2019.

| 2. | EU-fartøjer kan vælge at fiske i et af eller begge følgende områder:






  Indberetningskode | Geografisk afgrænsning |
| --- | --- | --- |
| COD/GRL1 | Den del af det grønlandske fiskeriområde, der ligger inden for NAFO-underområde 1F vest for 44°00′V og syd for 60°45′N, den del af NAFO-underområde 1, der ligger syd for parallellen 60°45′ nordlig bredde (Cape Desolation), og den del af det grønlandske fiskeriområde inden for ICES-afsnit 14b, der ligger øst for 44°00′V og syd for 62°30′N. |
| COD/GRL2 | Den del af det grønlandske fiskeriområde, der ligger inden for ICES-afsnit 14b nord for 62°30′N.« |

2.

EU-fartøjer kan vælge at fiske i et af eller begge følgende områder:

Indberetningskode

Geografisk afgrænsning

COD/GRL1

Den del af det grønlandske fiskeriområde, der ligger inden for NAFO-underområde 1F vest for 44°00′V og syd for 60°45′N, den del af NAFO-underområde 1, der ligger syd for parallellen 60°45′ nordlig bredde (Cape Desolation), og den del af det grønlandske fiskeriområde inden for ICES-afsnit 14b, der ligger øst for 44°00′V og syd for 62°30′N.

COD/GRL2

Den del af det grønlandske fiskeriområde, der ligger inden for ICES-afsnit 14b nord for 62°30′N.«

(13)  Må kun tages fra den 10. maj til den 31. december.

13

(14)  Må kun fiskes i de grønlandske farvande i rødfiskbeskyttelsesområdet, der afgrænses af en linje, der forbinder følgende koordinater:

14

| Punkt | Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64°45′N | 28°30′V |
| 2 | 62°50′N | 25°45′V |
| 3 | 61°55′N | 26°45′V |
| 4 | 61°00′N | 26°30′V |
| 5 | 59°00′N | 30°00′V |
| 6 | 59°00′N | 34°00′V |
| 7 | 61°30′N | 34°00′V |
| 8 | 62°50′N | 36°00′V |
| 9 | 64°45′N | 28°30′V |

Punkt

Breddegrad

Længdegrad

1

64°45′N

28°30′V

2

62°50′N

25°45′V

3

61°55′N

26°45′V

4

61°00′N

26°30′V

5

59°00′N

30°00′V

6

59°00′N

34°00′V

7

61°30′N

34°00′V

8

62°50′N

36°00′V

9

64°45′N

28°30′V

(15)  Særlig betingelse: Denne kvote må også tages i internationale farvande i ovennævnte rødfiskbeskyttelsesområde (RED/*5-14P).

15

(16)  Må kun fiskes i grønlandske farvande i 5 og 14 (RED/*514GN).«

16

(17)  Denne TAC er kun for forsøgsfiskeri. Fiskeri finder kun sted inden for følgende forskningsblokke (A-E):

17

| — | Forskningsblok A: område, der afgrænses af breddegrad 47°15′S og 48°15′S og af længdegrad 146°30′Ø og 147°30′Ø |
| --- | --- |

—

Forskningsblok A: område, der afgrænses af breddegrad 47°15′S og 48°15′S og af længdegrad 146°30′Ø og 147°30′Ø

| — | Forskningsblok B: område, der afgrænses af breddegrad 47°15′S og 48°15′S og af længdegrad 147°30′Ø og 148°30′Ø |
| --- | --- |

—

Forskningsblok B: område, der afgrænses af breddegrad 47°15′S og 48°15′S og af længdegrad 147°30′Ø og 148°30′Ø

| — | Forskningsblok C: område, der afgrænses af breddegrad 47°15′S og 48°15′S og af længdegrad 148°30′Ø og 150°00′Ø |
| --- | --- |

—

Forskningsblok C: område, der afgrænses af breddegrad 47°15′S og 48°15′S og af længdegrad 148°30′Ø og 150°00′Ø

| — | Forskningsblok D: område, der afgrænses af breddegrad 48°15′S og 49°15′S og af længdegrad 149°00′Ø og 150°00′Ø. |
| --- | --- |

—

Forskningsblok D: område, der afgrænses af breddegrad 48°15′S og 49°15′S og af længdegrad 149°00′Ø og 150°00′Ø.

| — | Forskningsblok E: område, der afgrænses af breddegrad 48°15′S og 49°30′S og af længdegrad 150°00′Ø og 151°00′Ø. |
| --- | --- |

—

Forskningsblok E: område, der afgrænses af breddegrad 48°15′S og 49°30′S og af længdegrad 150°00′Ø og 151°00′Ø.

(18)  Uden at det berører de yderligere licenser, som Norge har tildelt Sverige i overensstemmelse med gældende praksis.

18

(19)  Disse tal er medregnet i tallene for alt trawlfiskeri med fartøjer på højst 180 fod i området 12-21 sømil fra de færøske basislinjer.

19

(20)  Disse tal er det maksimale antal fartøjer, der må være til stede på noget tidspunkt.

20

(21)  Disse tal er medregnet i tallene for »trawlfiskeri uden for 21 sømil fra de færøske basislinjer«.

21

(22)  Tildelingen af fiskerimuligheder, som Unionen har adgang til i området omkring Svalbard, berører ikke de rettigheder og forpligtelser, der følger af Paristraktaten fra 1920.

22

(23)  De tal, der er angivet i punkt 1, 2 og 3, vil kunne nedsættes for at opfylde Unionens internationale forpligtelser.

23

(24)  Dette tal kan forhøjes, hvis et notfartøj erstattes af 10 langlinefartøjer i overensstemmelse med fodnote 4 eller 6 til tabel A i punkt 4 i dette bilag.

24

(25)  Tallene i tabel A i punkt 4 vil kunne forhøjes yderligere, forudsat at Unionens internationale forpligtelser er opfyldt.

25

(26)  Et mellemstort notfartøj kan erstattes af højst 10 langlinefartøjer eller af et lille notfartøj og højst tre langlinefartøjer.

26

(27)  Et mellemstort notfartøj kan erstattes af højst 10 langlinefartøjer eller af et lille notfartøj og tre andre ikkeindustrielle fartøjer.

27

(28)  Et mellemstort notfartøj kan erstattes af højst 10 langlinefartøjer.

28

(29)  Dette fartøj må ikke anvendes i 2019.

29

(30)  Polyvalente fartøjer, der anvender flere redskaber.

30

(31)  Stangfartøjer fra fjernområderne Azorerne og Madeira

31

(32)  Linefartøjer, der fisker i Atlanterhavet.

32

(33)  Polyvalente fartøjer, der anvender flere redskaber (langline, håndline, dørgeline).

33

(34)  Dette tal vil kunne forhøjes yderligere, forudsat at Unionens internationale forpligtelser er opfyldt.

34

(35)  Portugals opdrætskapacitet på 500 ton er dækket af Unionens uudnyttede kapacitet, der er anført i tabel A.

35

(36)  Indholdet af denne tabel revideres yderligere, forudsat at Unionens internationale forpligtelser er opfyldt. Den reviderede tabel må ikke indeholde tal, der er lavere end tallene i forordning (EU) 2018/120.

36

(37)  For at få udstedt disse fiskeritilladelser skal det godtgøres, at der mellem fartøjsejeren, som ansøger om en fiskeritilladelse, og en forarbejdningsvirksomhed beliggende i departementet Fransk Guyana er indgået en gyldig kontrakt, ifølge hvilken mindst 75 % af det pågældende fartøjs fangster af snapperarter skal landes i nævnte departement med henblik på forarbejdning i den pågældende virksomheds anlæg. En sådan kontrakt skal være forsynet med en påtegning fra de franske myndigheder, som påser, at den er i overensstemmelse med den faktiske kapacitet på den forarbejdningsvirksomhed, som indgår kontrakten, og med målene for udviklingen af Guyanas økonomi. En kopi af den påtegnede kontrakt skal vedlægges ansøgningen om fiskeritilladelse. Hvis en sådan påtegning afslås, underretter de franske myndigheder den pågældende ansøger og Kommissionen herom og begrunder afslaget.

37

---

| 29.3.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/19

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/530

af 27. marts 2019

om udpegelse af EU-referencelaboratorier for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider, nematoder, bakterier, svampe og ægsporesvampe samt virus, viroider og fytoplasmaer

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (1), særlig artikel 93, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/631 (2) blev der oprettet EU-referencelaboratorier for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider, nematoder, bakterier, svampe og ægsporesvampe samt virus, viroider og fytoplasmaer |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/631 (2) blev der oprettet EU-referencelaboratorier for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider, nematoder, bakterier, svampe og ægsporesvampe samt virus, viroider og fytoplasmaer

| (2) | Efter oprettelsen af disse EU-referencelaboratorier iværksatte Kommissionen en offentlig udvælgelsesprocedure med henblik på at udpege EU-referencelaboratorierne for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider, nematoder, bakterier, svampe og ægsporesvampe samt virus, viroider og fytoplasmaer. |
| --- | --- |

(2)

Efter oprettelsen af disse EU-referencelaboratorier iværksatte Kommissionen en offentlig udvælgelsesprocedure med henblik på at udpege EU-referencelaboratorierne for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider, nematoder, bakterier, svampe og ægsporesvampe samt virus, viroider og fytoplasmaer.

| (3) | Konsortiet under ledelse af det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses), som også omfatter den østrigske styrelse for sundhed og fødevaresikkerhed (Ages), indgav i forbindelse med udvælgelsesprocessen en ansøgning med henblik på udpegelse som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider. |
| --- | --- |

(3)

Konsortiet under ledelse af det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses), som også omfatter den østrigske styrelse for sundhed og fødevaresikkerhed (Ages), indgav i forbindelse med udvælgelsesprocessen en ansøgning med henblik på udpegelse som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider.

| (4) | Konsortiet under ledelse af det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses), som også omfatter forskningsinstituttet for landbrug, fiskeri og fødevarer i Flandern (ILVO, Belgien), indgav i forbindelse med udvælgelsesprocessen en ansøgning med henblik på udpegelse som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår nematoder. |
| --- | --- |

(4)

Konsortiet under ledelse af det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses), som også omfatter forskningsinstituttet for landbrug, fiskeri og fødevarer i Flandern (ILVO, Belgien), indgav i forbindelse med udvælgelsesprocessen en ansøgning med henblik på udpegelse som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår nematoder.

| (5) | Konsortiet under ledelse af Nederlandenes myndighed for fødevare- og forbrugerproduktsikkerhed — nationalt referencecenter for plantesundhed (NVWA-NRC), som også omfatter forskningsinstituttet for landbrug, fiskeri og fødevarer i Flandern (ILVO, Belgien), forskningscentret for plantebeskyttelse og certificering (CREA-DC (DIALAB), Italien) og det nationale institut for biologi (NIB, Slovenien), indgav i forbindelse med udvælgelsesprocessen en ansøgning med henblik på udpegelse som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår bakterier. |
| --- | --- |

(5)

Konsortiet under ledelse af Nederlandenes myndighed for fødevare- og forbrugerproduktsikkerhed — nationalt referencecenter for plantesundhed (NVWA-NRC), som også omfatter forskningsinstituttet for landbrug, fiskeri og fødevarer i Flandern (ILVO, Belgien), forskningscentret for plantebeskyttelse og certificering (CREA-DC (DIALAB), Italien) og det nationale institut for biologi (NIB, Slovenien), indgav i forbindelse med udvælgelsesprocessen en ansøgning med henblik på udpegelse som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår bakterier.

| (6) | Det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses) indgav i forbindelse med udvælgelsesprocessen en ansøgning med henblik på udpegelse som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår svampe og ægsporesvampe. |
| --- | --- |

(6)

Det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses) indgav i forbindelse med udvælgelsesprocessen en ansøgning med henblik på udpegelse som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår svampe og ægsporesvampe.

| (7) | Konsortiet under ledelse af Nederlandenes myndighed for fødevare- og forbrugerproduktsikkerhed — nationalt referencecenter for plantesundhed (NVWA-NRC), som også omfatter forskningscentret for plantebeskyttelse og certificering (CREA-DC (DIALAB), Italien) og det Nationale institut for biologi (NIB, Slovenien), indgav i forbindelse med udvælgelsesprocessen en ansøgning med henblik på udpegelse som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår virus, viroider og fytoplasmaer. |
| --- | --- |

(7)

Konsortiet under ledelse af Nederlandenes myndighed for fødevare- og forbrugerproduktsikkerhed — nationalt referencecenter for plantesundhed (NVWA-NRC), som også omfatter forskningscentret for plantebeskyttelse og certificering (CREA-DC (DIALAB), Italien) og det Nationale institut for biologi (NIB, Slovenien), indgav i forbindelse med udvælgelsesprocessen en ansøgning med henblik på udpegelse som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår virus, viroider og fytoplasmaer.

| (8) | Vurderings- og udvælgelsesudvalget, der var nedsat for at forestå udvælgelsesproceduren, konkluderede, at alle disse konsortier og laboratorier opfylder kravene i artikel 93, stk. 3, i forordning (EU) 2017/625 og kan være ansvarlige for de opgaver, der er fastsat i artikel 94 i samme forordning. |
| --- | --- |

(8)

Vurderings- og udvælgelsesudvalget, der var nedsat for at forestå udvælgelsesproceduren, konkluderede, at alle disse konsortier og laboratorier opfylder kravene i artikel 93, stk. 3, i forordning (EU) 2017/625 og kan være ansvarlige for de opgaver, der er fastsat i artikel 94 i samme forordning.

| (9) | Disse fire konsortier og dette laboratorium bør derfor udpeges som EU-referencelaboratorier for de pågældende planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider, nematoder, bakterier, svampe og ægsporesvampe samt virus, viroider og fytoplasmaer. Deres arbejdsprogrammer bør udarbejdes i overensstemmelse med målene og prioriteterne i de relevante arbejdsprogrammer, der er vedtaget af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 36 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014 (3). |
| --- | --- |

(9)

Disse fire konsortier og dette laboratorium bør derfor udpeges som EU-referencelaboratorier for de pågældende planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider, nematoder, bakterier, svampe og ægsporesvampe samt virus, viroider og fytoplasmaer. Deres arbejdsprogrammer bør udarbejdes i overensstemmelse med målene og prioriteterne i de relevante arbejdsprogrammer, der er vedtaget af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 36 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014 (3).

| (10) | For at sikre opretholdelsen af et passende niveau for analyse-, test- eller diagnosticeringsmetoder og udviklingen af validerede metoder og den koordinerede bistand til de officielle laboratorier, og i overensstemmelse med artikel 93, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2017/625, bør udpegelsen som EU-referencelaboratorier revurderes regelmæssigt — |
| --- | --- |

(10)

For at sikre opretholdelsen af et passende niveau for analyse-, test- eller diagnosticeringsmetoder og udviklingen af validerede metoder og den koordinerede bistand til de officielle laboratorier, og i overensstemmelse med artikel 93, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2017/625, bør udpegelsen som EU-referencelaboratorier revurderes regelmæssigt —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider

Følgende konsortium udpeges som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår insekter og mider, der er ansvarligt for at støtte Kommissionens og medlemsstaternes horisontale aktiviteter på området for plantesundhed:

| | Konsortiet under ledelse af det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Frankrig),
  som også omfatter:
  den østrigske styrelse for sundhed og fødevaresikkerhed (Ages, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Wien, Østrig). |
| --- | --- |

Konsortiet under ledelse af det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Frankrig),

som også omfatter:

den østrigske styrelse for sundhed og fødevaresikkerhed (Ages, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Wien, Østrig).

Artikel 2

EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår nematoder

Følgende konsortium udpeges som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår nematoder, der er ansvarligt for at støtte Kommissionens og medlemsstaternes horisontale aktiviteter på området for plantesundhed:

| | Konsortiet under ledelse af det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte — BP 35327, 35653 Le Rheu, Frankrig),
  som også omfatter:
  forskningsinstituttet for landbrug, fiskeri og fødevarer i Flandern (ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgien). |
| --- | --- |

Konsortiet under ledelse af det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte — BP 35327, 35653 Le Rheu, Frankrig),

som også omfatter:

forskningsinstituttet for landbrug, fiskeri og fødevarer i Flandern (ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgien).

Artikel 3

EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår bakterier

Følgende konsortium udpeges som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår bakterier, der er ansvarligt for at støtte Kommissionens og medlemsstaternes horisontale aktiviteter på området for plantesundhed:

Konsortiet under ledelse af Nederlandenes myndighed for fødevare- og forbrugerproduktsikkerhed — nationalt referencecenter for plantesundhed (NVWA-NRC, Bacteriology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Nederlandene),

| | som også omfatter:






  — | forskningsinstituttet for landbrug, fiskeri og fødevarer i Flandern (ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgien), |
| --- | --- | --- |

som også omfatter:

—

forskningsinstituttet for landbrug, fiskeri og fødevarer i Flandern (ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Belgien),

| — | forskningscentret for plantebeskyttelse og certificering (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rom, Italien), og |
| --- | --- |

—

forskningscentret for plantebeskyttelse og certificering (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rom, Italien), og

| — | det nationale institut for biologi (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenien). |
| --- | --- |

—

det nationale institut for biologi (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenien).

Artikel 4

EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår svampe og ægsporesvampe

Følgende laboratorium udpeges som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår svampe og ægsporesvampe, der er ansvarligt for at støtte Kommissionens og medlemsstaternes horisontale aktiviteter på området for plantesundhed:

| | Det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Frankrig). |
| --- | --- |

Det franske agentur for sundhed og sikkerhed inden for fødevarer, miljø og på arbejdspladsen (Anses, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Frankrig).

Artikel 5

EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår virus, viroider og fytoplasmaer

Følgende konsortium udpeges som EU-referencelaboratorium for planteskadegørere for så vidt angår virus, viroider og fytoplasmaer, der er ansvarligt for at støtte Kommissionens og medlemsstaternes horisontale aktiviteter på området for plantesundhed:

Konsortiet under ledelse af Nederlandenes myndighed for fødevare- og forbrugerproduktsikkerhed — nationalt referencecenter for plantesundhed (NVWA-NRC, Virology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Nederlandene),

| | som også omfatter:






  — | forskningscentret for plantebeskyttelse og certificering (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rom, Italien), og |
| --- | --- | --- |

som også omfatter:

—

forskningscentret for plantebeskyttelse og certificering (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Rom, Italien), og

| — | det nationale institut for biologi (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenien). |
| --- | --- |

—

det nationale institut for biologi (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovenien).

Artikel 6

Revurdering af udpegelsen

Udpegelsen som EU-referencelaboratorium revurderes regelmæssigt.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. marts 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/631 af 7. februar 2018 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 ved oprettelse af EU-referencelaboratorier for planteskadegørere (EUT L 105 af 25.4.2018, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014 af 15. maj 2014 om bestemmelser vedrørende forvaltning af udgifter i tilknytning til fødevarekæden, dyresundhed og dyrevelfærd samt til plantesundhed og planteformeringsmateriale, om ændring af Rådets direktiv 98/56/EF, 2000/29/EF og 2008/90/EF, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002, (EF) nr. 882/2004 og (EF) nr. 396/2005 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 og om ophævelse af Rådets afgørelse 66/399/EØF, afgørelse 76/894/EØF og beslutning 2009/470/EF (EUT L 189 af 27.6.2014, s. 1).

3

---

| 29.3.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/531

af 27. marts 2019

om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 183, litra b),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014 af 16. april 2014 om handelsordninger for visse varer fremstillet af landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1216/2009 og (EF) nr. 614/2009 (2), særlig artikel 5, stk. 6, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1484/95 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1484/95 bør derfor ændres.

| (4) | For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(4)

For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. marts 2019.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150 af 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 af 28. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin og om ophævelse af forordning nr. 163/67/EØF (EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAG

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (i EUR/100 kg) | Sikkerhed, jf. artikel 3
  (i EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Fjerkrækroppe af arten Gallus domesticus, såkaldte 65 pct.-høns, frosne | 129,7 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 239,1 | 18 | AR |
| 215,1 | 26 | BR |
| 240,6 | 18 | TH |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt | 289,6 | 0 | BR |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(i EUR/100 kg)

Sikkerhed, jf. artikel 3

(i EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 90

Fjerkrækroppe af arten Gallus domesticus, såkaldte 65 pct.-høns, frosne

129,7

0

AR

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

239,1

18

AR

215,1

26

BR

240,6

18

TH

1602 32 11

Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt

289,6

0

BR

---

(1)  Den statistiske lande- og områdefortegnelse er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7).

1

---

| 29.3.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/532

af 28. marts 2019

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2015/2378 for så vidt angår standardformularer, herunder sprogordninger, til den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (1), særlig artikel 20, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I direktiv 2011/16/EU som ændret ved direktiv (EU) 2018/822 (2) fastsættes obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger. Der bør anvendes en standardformular, herunder sprogordninger, til disse udvekslinger. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2011/16/EU som ændret ved direktiv (EU) 2018/822 (2) fastsættes obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger. Der bør anvendes en standardformular, herunder sprogordninger, til disse udvekslinger.

| (2) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2378 (3) bør derfor ændres, således at en sådan standardformular fastsættes. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2378 (3) bør derfor ændres, således at en sådan standardformular fastsættes.

| (3) | I henhold til artikel 20, stk. 5, andet afsnit, i direktiv 2011/16/EU må standardformularen ikke omfatte flere elementer for udveksling af oplysninger end dem, der er anført i artikel 8ab, stk. 14, i direktiv 2011/16/EU, og andre relaterede felter, der er knyttet til disse elementer, og som er nødvendige for at nå målene i artikel 8ab i nævnte direktiv. Med henblik på at sikre, at den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger er effektiv, især i tilfælde, hvor mere end én midlertidig eller relevant skatteyder har pligt til at indgive oplysninger, er det af afgørende betydning at medtage et yderligere felt, der indeholder den indberetningspligtige grænseoverskridende ordnings referencenummer. Hvis mere end én midlertidig eller relevant skatteyder er forpligtet til at indgive oplysninger, skal ét referencenummer omfatte hver eneste af ordningens udvekslinger, således at udvekslingerne kan blive knyttet til en enkelt ordning i centralregistret. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 20, stk. 5, andet afsnit, i direktiv 2011/16/EU må standardformularen ikke omfatte flere elementer for udveksling af oplysninger end dem, der er anført i artikel 8ab, stk. 14, i direktiv 2011/16/EU, og andre relaterede felter, der er knyttet til disse elementer, og som er nødvendige for at nå målene i artikel 8ab i nævnte direktiv. Med henblik på at sikre, at den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger er effektiv, især i tilfælde, hvor mere end én midlertidig eller relevant skatteyder har pligt til at indgive oplysninger, er det af afgørende betydning at medtage et yderligere felt, der indeholder den indberetningspligtige grænseoverskridende ordnings referencenummer. Hvis mere end én midlertidig eller relevant skatteyder er forpligtet til at indgive oplysninger, skal ét referencenummer omfatte hver eneste af ordningens udvekslinger, således at udvekslingerne kan blive knyttet til en enkelt ordning i centralregistret.

| (4) | Af hensyn til sammenhængen og retssikkerheden bør datoen, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, være den samme som den anvendelsesdato, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, andet afsnit, i direktiv (EU) 2018/822. |
| --- | --- |

(4)

Af hensyn til sammenhængen og retssikkerheden bør datoen, fra hvilken denne forordning finder anvendelse, være den samme som den anvendelsesdato, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, andet afsnit, i direktiv (EU) 2018/822.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for administrativt samarbejde på beskatningsområdet — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for administrativt samarbejde på beskatningsområdet —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I gennemførelsesforordning (EU) 2015/2378 foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende indsættes som artikel 2e:

  »Artikel 2e
  Standardformularer, herunder sprogordninger, til den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger

  1.   I forbindelse med de standardformularer, der skal anvendes, forstås der ved »element« og »felt« et afsnit i en formular, hvori den oplysning, der skal udveksles i henhold til direktiv 2011/16/EU, kan noteres.


  2.   Den formular, der anvendes til den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger om grænseoverskridende ordninger i henhold til artikel 8ab i direktiv 2011/16/EU, skal være i overensstemmelse med bilag XIII til nærværende forordning.


  3.   De centrale elementer, der er anført i artikel 20, stk. 5, tredje punktum, i direktiv 2011/16/EU, skal være de elementer, der er anført i artikel 8ab, stk. 14, litra b), c), og e), i nævnte direktiv, og sprogordningerne skal være de samme som dem, der er fastsat i artikel 2a, stk. 3, i nærværende forordning.« |
| --- | --- |

1)

Følgende indsættes som artikel 2e:

»Artikel 2e

Standardformularer, herunder sprogordninger, til den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger om indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger

1.   I forbindelse med de standardformularer, der skal anvendes, forstås der ved »element« og »felt« et afsnit i en formular, hvori den oplysning, der skal udveksles i henhold til direktiv 2011/16/EU, kan noteres.

2.   Den formular, der anvendes til den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger om grænseoverskridende ordninger i henhold til artikel 8ab i direktiv 2011/16/EU, skal være i overensstemmelse med bilag XIII til nærværende forordning.

3.   De centrale elementer, der er anført i artikel 20, stk. 5, tredje punktum, i direktiv 2011/16/EU, skal være de elementer, der er anført i artikel 8ab, stk. 14, litra b), c), og e), i nævnte direktiv, og sprogordningerne skal være de samme som dem, der er fastsat i artikel 2a, stk. 3, i nærværende forordning.«

| 2) | Bilaget til denne forordning tilføjes som bilag XIII. |
| --- | --- |

2)

Bilaget til denne forordning tilføjes som bilag XIII.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. juli 2020.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv (EU) 2018/822 af 25. maj 2018 om ændring af direktiv 2011/16/EU for så vidt angår obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger (EUT L 139 af 5.6.2018, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2378 af 15. december 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1156/2012 (EUT L 332 af 18.12.2015, s. 19).

3

---

BILAG

»BILAG XIII

Den i artikel 2e omhandlede formular

Formularen til den obligatoriske automatiske udveksling af oplysninger om grænseoverskridende ordninger i henhold til artikel 8ab i direktiv 2011/16/EU indeholder foruden de elementer, der er anført i artikel 8ab, stk. 14, i nævnte direktiv, følgende felt:

| a) | Den eller de indberetningspligtige grænseoverskridende ordningers referencenummer. |
| --- | --- |

a)

Den eller de indberetningspligtige grænseoverskridende ordningers referencenummer.

---

| 29.3.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/28

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/533

af 28. marts 2019

om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2020, 2021 og 2022 med det formål at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og at vurdere forbrugernes eksponering for disse rester

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (1), særlig artikel 29, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1213/2008 (2) blev der for første gang fastlagt et samordnet flerårigt EF-program, der omfattede årene 2009, 2010 og 2011. Programmet blev videreført ved på hinanden følgende kommissionsforordninger. Den seneste var Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/555 (3). |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1213/2008 (2) blev der for første gang fastlagt et samordnet flerårigt EF-program, der omfattede årene 2009, 2010 og 2011. Programmet blev videreført ved på hinanden følgende kommissionsforordninger. Den seneste var Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/555 (3).

| (2) | 30-40 fødevarer udgør de vigtigste bestanddele af kosten i Unionen. Da brugen af pesticider varierer i væsentlig grad over en periode på tre år, bør pesticiderne overvåges for de pågældende fødevarer over en række af treårige cykler for at gøre det muligt at vurdere forbrugernes eksponering og anvendelsen af EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(2)

30-40 fødevarer udgør de vigtigste bestanddele af kosten i Unionen. Da brugen af pesticider varierer i væsentlig grad over en periode på tre år, bør pesticiderne overvåges for de pågældende fødevarer over en række af treårige cykler for at gøre det muligt at vurdere forbrugernes eksponering og anvendelsen af EU-lovgivningen.

| (3) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) forelagde en videnskabelig rapport om en vurdering af pesticidovervågningsprogrammet. Den konkluderede, at en overskridelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer på mere end 1 % kunne anslås med en fejlmargen på 0,75 % ved udvælgelse af 683 prøveenheder for mindst 32 forskellige fødevarer (4). Indsamlingen af disse prøver bør fordeles mellem medlemsstaterne på grundlag af befolkningens størrelse, idet der skal tages mindst 12 prøver pr. produkt om året. |
| --- | --- |

(3)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) forelagde en videnskabelig rapport om en vurdering af pesticidovervågningsprogrammet. Den konkluderede, at en overskridelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer på mere end 1 % kunne anslås med en fejlmargen på 0,75 % ved udvælgelse af 683 prøveenheder for mindst 32 forskellige fødevarer (4). Indsamlingen af disse prøver bør fordeles mellem medlemsstaterne på grundlag af befolkningens størrelse, idet der skal tages mindst 12 prøver pr. produkt om året.

| (4) | Der er taget hensyn til analyseresultaterne fra Unionens hidtidige offentlige kontrolprogrammer for at sikre, at viften af pesticider, der er omfattet af kontrolprogrammet, er repræsentativ for de pesticider, der anvendes. |
| --- | --- |

(4)

Der er taget hensyn til analyseresultaterne fra Unionens hidtidige offentlige kontrolprogrammer for at sikre, at viften af pesticider, der er omfattet af kontrolprogrammet, er repræsentativ for de pesticider, der anvendes.

| (5) | Der er på Kommissionens websted (5) offentliggjort en vejledning om analytiske kvalitetskontrol- og valideringsprocedurer for analyse af pesticidrester i fødevarer og foder (»Analytical quality control and validation procedures for pesticide residues analysis in food and feed«). |
| --- | --- |

(5)

Der er på Kommissionens websted (5) offentliggjort en vejledning om analytiske kvalitetskontrol- og valideringsprocedurer for analyse af pesticidrester i fødevarer og foder (»Analytical quality control and validation procedures for pesticide residues analysis in food and feed«).

| (6) | Hvis definitionen af restkoncentration for et pesticid omfatter andre aktivstoffer, metabolitter, og/eller nedbrydningsprodukter eller reaktionsprodukter, bør oplysningerne om hver af de pågældende forbindelser indberettes særskilt, i det omfang de måles enkeltvis (6). |
| --- | --- |

(6)

Hvis definitionen af restkoncentration for et pesticid omfatter andre aktivstoffer, metabolitter, og/eller nedbrydningsprodukter eller reaktionsprodukter, bør oplysningerne om hver af de pågældende forbindelser indberettes særskilt, i det omfang de måles enkeltvis (6).

| (7) | Medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten er nået til enighed om gennemførelsesforanstaltninger, såsom standardprøvebeskrivelsen (Standard Sample Description (SSD)) om fremlæggelse af resultater af analyser af pesticidrester for så vidt angår medlemsstaternes indberetning af oplysningerne. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterne, Kommissionen og autoriteten er nået til enighed om gennemførelsesforanstaltninger, såsom standardprøvebeskrivelsen (Standard Sample Description (SSD)) om fremlæggelse af resultater af analyser af pesticidrester for så vidt angår medlemsstaternes indberetning af oplysningerne.

| (8) | Med hensyn til prøveudtagningsmetoderne bør Kommissionens direktiv 2002/63/EF (7), der omhandler de prøveudtagningsmetoder og procedurer, som anbefales af Codex Alimentarius-Kommissionen, finde anvendelse. |
| --- | --- |

(8)

Med hensyn til prøveudtagningsmetoderne bør Kommissionens direktiv 2002/63/EF (7), der omhandler de prøveudtagningsmetoder og procedurer, som anbefales af Codex Alimentarius-Kommissionen, finde anvendelse.

| (9) | Det er nødvendigt at vurdere, hvorvidt de maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i fødevarer til spædbørn og småbørn, der er fastsat i artikel 10 i Kommissionens direktiv 2006/141/EF (8) og i artikel 7 i Kommissionens direktiv 2006/125/EF (9), er overholdt, idet der udelukkende bør tages hensyn til de restkoncentrationsdefinitioner, der er fastsat i forordning (EF) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Det er nødvendigt at vurdere, hvorvidt de maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i fødevarer til spædbørn og småbørn, der er fastsat i artikel 10 i Kommissionens direktiv 2006/141/EF (8) og i artikel 7 i Kommissionens direktiv 2006/125/EF (9), er overholdt, idet der udelukkende bør tages hensyn til de restkoncentrationsdefinitioner, der er fastsat i forordning (EF) nr. 396/2005.

| (10) | Med hensyn til metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration vil medlemsstaterne eventuelt kunne opfylde deres analyseforpligtelser via aftaler med officielle laboratorier, der allerede råder over de nødvendige validerede metoder. |
| --- | --- |

(10)

Med hensyn til metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration vil medlemsstaterne eventuelt kunne opfylde deres analyseforpligtelser via aftaler med officielle laboratorier, der allerede råder over de nødvendige validerede metoder.

| (11) | Medlemsstaterne bør senest den 31. august hvert år fremlægge oplysninger vedrørende det foregående kalenderår. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterne bør senest den 31. august hvert år fremlægge oplysninger vedrørende det foregående kalenderår.

| (12) | For at undgå uklarhed som følge af overlapning mellem på hinanden følgende flerårige programmer bør gennemførelsesforordning (EU) 2018/555 ophæves af hensyn til retssikkerheden. Den bør dog fortsat finde anvendelse på prøver testet i 2019. |
| --- | --- |

(12)

For at undgå uklarhed som følge af overlapning mellem på hinanden følgende flerårige programmer bør gennemførelsesforordning (EU) 2018/555 ophæves af hensyn til retssikkerheden. Den bør dog fortsat finde anvendelse på prøver testet i 2019.

| (13) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Medlemsstaterne udtager og analyserer i 2020, 2021 og 2022 prøver for de pesticid-/produktkombinationer, der er fastsat i bilag I.

Antallet af prøver af hvert produkt, herunder fødevarer til spædbørn og småbørn og produkter, der hidrører fra økologisk landbrugsproduktion, er fastsat i bilag II.

Artikel 2

1.   Det parti, der udtages prøver fra, udvælges vilkårligt.

Prøveudtagningsmetoden, herunder antallet af enheder, skal være i overensstemmelse med direktiv 2002/63/EF.

2.   Alle prøver, herunder dem, der er udtaget af fødevarer til spædbørn og småbørn, analyseres for de i bilag I opførte pesticider i overensstemmelse med restkoncentrationsdefinitionerne i forordning (EF) nr. 396/2005.

3.   For fødevarer til spædbørn og småbørn evalueres der prøver af produkterne, som de udbydes klar til brug, eller som de tilberedes efter producentens anvisninger, under hensyntagen til de i direktiv 2006/125/EF og 2006/141/EF fastsatte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer. Når sådanne fødevarer kan spises, både som de sælges, og som tilberedt, indberettes resultaterne for det ikke-tilberedte produkt, som det sælges.

Artikel 3

Medlemsstaterne indberetter resultaterne af analyserne af prøver i henholdsvis 2020, 2021 og 2022 senest den 31. august i henholdsvis 2021, 2022 og 2023. Resultaterne indberettes i det elektroniske rapporteringsformat, som EFSA har foreskrevet.

Hvis definitionen af restkoncentration for et pesticid omfatter mere end én forbindelse (aktivstof og/eller metabolit eller nedbrydnings- eller reaktionsprodukt), indberetter medlemsstaterne analyseresultaterne i overensstemmelse med den fuldstændige definition af restkoncentration for pesticidet. Desuden indberettes resultaterne for alle analytter, der er omfattet af restkoncentrationsdefinitionen, særskilt, i det omfang de måles enkeltvis.

Artikel 4

Gennemførelsesforordning (EU) 2018/555 ophæves.

Den finder dog fortsat anvendelse på prøver testet i 2019 indtil den 1. september 2020.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft den 1. januar 2020.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. marts 2019.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1213/2008 af 5. december 2008 om et samordnet flerårigt EF-kontrolprogram for 2009, 2010 og 2011 for at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og for at vurdere forbrugernes eksponering herfor (EUT L 328 af 6.12.2008, s. 9).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/555 af 9. april 2018 om et samordnet flerårigt EU-kontrolprogram for 2019, 2020 og 2021 med det formål at sikre overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i og på vegetabilske og animalske fødevarer og at vurdere forbrugernes eksponering for disse rester (EUT L 92 af 10.4.2018, s. 6).

3

(4)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet pesticidovervågningsprogram: Designvurdering EFSA Journal 2015;13(2):4005.

4

EFSA Journal 2015

(5)  Dokument nr. SANTE/11813/2017. https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2017-11813.pdf (seneste udgave).

5

(6)  SANCO/12574/2014, Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions.

6

(7)  Kommissionens direktiv 2002/63/EF af 11. juli 2002 om EF-metoder til prøveudtagning til officiel kontrol af pesticidrester i og på vegetabilske og animalske produkter og om ophævelse af direktiv 79/700/EØF (EFT L 187 af 16.7.2002, s. 30).

7

(8)  Kommissionens direktiv 2006/141/EF af 22. december 2006 om modermælkserstatninger og tilskudsblandinger til spædbørn og småbørn og om ændring af direktiv 1999/21/EF (EUT L 401 af 30.12.2006, s. 1).

8

(9)  Kommissionens direktiv 2006/125/EF af 5. december 2006 om forarbejdede levnedsmidler baseret på cerealier og babymad til spædbørn og småbørn (EUT L 339 af 6.12.2006, s. 16).

9

---

BILAG I

Del A: Vegetabilske produkter
   (1)
  , der skal udtages prøver af i 2020, 2021 og 2022

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| Appelsiner (2) | Spisedruer (2) | Æbler (2) |
| Pærer (2) | Bananer (2) | Jordbær (2) |
| Kiwifrugter (2) | Grapefrugter (2) | Ferskner, herunder nektariner og lignende krydsninger (2) |
| Blomkål (2) | Auberginer (2) | Vin (rød eller hvid), der er fremstillet af druer. (Hvis der ikke findes en specifik forarbejdningsfaktor for vin, skal medlemsstaterne angive, hvilke vinforarbejdningsfaktorer der er anvendt, i »den nationale sammenfattende rapport«) |
| Løg (2) | Broccoli (2) | Havesalat (2) |
| Gulerødder (2) | Meloner (2) | Hovedkål (2) |
| Kartofler (2) | Dyrkede svampe (2) | Tomater (2) |
| Bønner (tørrede) (2) | Søde peberfrugter (2) | Spinat (2) |
| Korn af rug (3) | Korn af hvede (3) | Korn af havre (3)
   (4) |
| Afskallet ris defineret som ris efter fjernelse af skallen fra uafskallet ris (5) | Jomfruolivenolie (medmindre der forefindes en specifik olieforarbejdningsfaktor, skal medlemsstaterne angive, hvilke forarbejdningsfaktorer der er anvendt, i »den nationale sammenfattende rapport«) | Korn af byg (3)
   (6) |

2020

2021

2022

(a)

(b)

(c)

Appelsiner (2)

Spisedruer (2)

Æbler (2)

Pærer (2)

Bananer (2)

Jordbær (2)

Kiwifrugter (2)

Grapefrugter (2)

Ferskner, herunder nektariner og lignende krydsninger (2)

Blomkål (2)

Auberginer (2)

Vin (rød eller hvid), der er fremstillet af druer. (Hvis der ikke findes en specifik forarbejdningsfaktor for vin, skal medlemsstaterne angive, hvilke vinforarbejdningsfaktorer der er anvendt, i »den nationale sammenfattende rapport«)

Løg (2)

Broccoli (2)

Havesalat (2)

Gulerødder (2)

Meloner (2)

Hovedkål (2)

Kartofler (2)

Dyrkede svampe (2)

Tomater (2)

Bønner (tørrede) (2)

Søde peberfrugter (2)

Spinat (2)

Korn af rug (3)

Korn af hvede (3)

Korn af havre (3)
   (4)

Afskallet ris defineret som ris efter fjernelse af skallen fra uafskallet ris (5)

Jomfruolivenolie (medmindre der forefindes en specifik olieforarbejdningsfaktor, skal medlemsstaterne angive, hvilke forarbejdningsfaktorer der er anvendt, i »den nationale sammenfattende rapport«)

Korn af byg (3)
   (6)

Del B: Animalske produkter (1), der skal udtages prøver af i 2020, 2021 og 2022

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (f) | (d) | (e) |
| Fjerkræfedt (2) (7) | Oksefedt (2) (7) | Komælk (8) |
| Okselever (2) | Hønseæg (2) (9) | Svinefedt (2) (7) |

2020

2021

2022

(f)

(d)

(e)

Fjerkræfedt (2) (7)

Oksefedt (2) (7)

Komælk (8)

Okselever (2)

Hønseæg (2) (9)

Svinefedt (2) (7)

Del C: Pesticid/produktkombinationer, som skal overvåges i/på vegetabilske produkter

| | 2020 | 2021 | 2022 | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på appelsiner, blomkål, afskallet ris og tørrede bønner, i 2021 i og på grapefrugter, spisedruer, auberginer og broccoli, i 2022 i og på havesalat, spinat og tomater. |
| 2-Phenylphenol | (a) | (b) | (c) | |
| Abamectin | (a) | (b) | (c) | |
| Acephat | (a) | (b) | (c) | |
| Acetamiprid | (a) | (b) | (c) | |
| Acrinathrin | (a) | (b) | (c) | |
| Aldicarb | (a) | (b) | (c) | |
| Aldrin og dieldrin | (a) | (b) | (c) | |
| Ametoctradin | (a) | (b) | (c) | |
| Azinphos-methyl | (a) | (b) | (c) | |
| Azoxystrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Bifenthrin | (a) | (b) | (c) | |
| Biphenyl | (a) | (b) | (c) | |
| Bitertanol | (a) | (b) | (c) | |
| Boscalid | (a) | (b) | (c) | |
| Bromidion | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på afskallet ris, i 2021 i og på søde peberfrugter, i 2022 i og på havesalat og tomater. |
| Bromopropylat | (a) | (b) | (c) | |
| Bupirimat | (a) | (b) | (c) | |
| Buprofezin | (a) | (b) | (c) | |
| Captan | (a) | (b) | (c) | |
| Carbaryl | (a) | (b) | (c) | |
| Carbendazim og benomyl | (a) | (b) | (c) | |
| Carbofuran | (a) | (b) | (c) | |
| Chlorantraniliprol | (a) | (b) | (c) | |
| Chlorfenapyr | (a) | (b) | (c) | |
| Chlormequat | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på gulerødder, pærer, rug og afskallet ris, i 2021 i og på auberginer, spisedruer, dyrkede svampe og hvede, i 2022 i og på tomater og havre. |
| Chlorothalonil | (a) | (b) | (c) | |
| Chlorpropham | (a) | (b) | (c) | |
| Chlorpyrifos | (a) | (b) | (c) | |
| Chlorpyriphos-methyl | (a) | (b) | (c) | |
| Clofentezin | (a) | (b) | (c) | Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier. |
| Clothianidin | (a) | (b) | (c) | |
| Cyazofamid | (a) | (b) | (c) | |
| Cyflufenamid | (a) | (b) | (c) | |
| Cyfluthrin | (a) | (b) | (c) | |
| Cymoxanil | (a) | (b) | (c) | |
| Cypermethrin | (a) | (b) | (c) | |
| Cyproconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Cyprodinil | (a) | (b) | (c) | |
| Cyromazin | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på kartofler, løg og gulerødder, i 2021 i og på auberginer, søde peberfrugter, meloner og dyrkede svampe, i 2022 i og på havesalat og tomater. |
| Deltamethrin | (a) | (b) | (c) | |
| Diazinon | (a) | (b) | (c) | |
| Dichlorvos | (a) | (b) | (c) | |
| Dicloran | (a) | (b) | (c) | |
| Dicofol | (a) | (b) | (c) | Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier. |
| Diethofencarb | (a) | (b) | (c) | |
| Difenoconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Diflubenzuron | (a) | (b) | (c) | |
| Dimethoat | (a) | (b) | (c) | |
| Dimethomorph | (a) | (b) | (c) | |
| Diniconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Diphenylamin | (a) | (b) | (c) | |
| Dithianon | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på pærer og afskallet ris, i 2021 i og på spisedruer, i 2022 i og på æbler og ferskner. |
| Dithiocarbamater | (a) | (b) | (c) | Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen broccoli, blomkål, hovedkål, olivenolie, vin og løg. |
| Dodin | (a) | (b) | (c) | |
| Emamectinbenzoat B1a, udtrykt som emamectin | (a) | (b) | (c) | |
| Endosulfan | (a) | (b) | (c) | |
| Epoxiconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Ethephon | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på appelsiner og pærer, i 2021 i og på søde peberfrugter, hvede og spisedruer, i 2022 i og på æbler, ferskner, tomater og vin. |
| Ethion | (a) | (b) | (c) | |
| Ethirimol | (a) | (b) | (c) | Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier. |
| Ethofenprox | (a) | (b) | (c) | |
| Etoxazol | (a) | (b) | (c) | |
| Famoxadon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamidon | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamiphos | (a) | (b) | (c) | |
| Fenarimol | (a) | (b) | (c) | Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier. |
| Fenazaquin | (a) | (b) | (c) | Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier. |
| Fenbuconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Fenbutatinoxid | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på appelsiner og pærer, i 2021 i og på auberginer, grapefrugter, søde peberfrugter og spisedruer, i 2022 i og på æbler, jordbær, ferskner, tomater og vin. |
| Fenhexamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fenitrothion | (a) | (b) | (c) | |
| Fenoxycarb | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropathrin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropidin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropimorph | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpyrazamin | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpyroximat | (a) | (b) | (c) | |
| Fenthion | (a) | (b) | (c) | |
| Fenvalerat | (a) | (b) | (c) | |
| Fipronil | (a) | (b) | (c) | |
| Flonicamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fluazifop-P | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på blomkål, tørrede bønner, kartofler og gulerødder, i 2021 i og på auberginer, broccoli, søde peberfrugter og hvede, i 2022 i og på jordbær, hovedkål, havesalat, spinat og tomater. |
| Flubendiamid | (a) | (b) | (c) | |
| Fludioxonil | (a) | (b) | (c) | |
| Flufenoxuron | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopicolid | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopyram | (a) | (b) | (c) | |
| Fluquinconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Flusilazol | (a) | (b) | (c) | |
| Flutriafol | (a) | (b) | (c) | |
| Fluxapyroxad | (a) | (b) | (c) | |
| Folpet | (a) | (b) | (c) | |
| Formetanat | (a) | (b) | (c) | |
| Fosthiazat | (a) | (b) | (c) | |
| Glyphosat | (a) | (b) | (c) | |
| Haloxyfop, inklusive haloxyfop-P | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på tørrede bønner, i 2021 i og på broccoli, grapefrugter, søde peberfrugter og hvede, i 2022 i og på jordbær og hovedkål. |
| Hexaconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Hexythiazox | (a) | (b) | (c) | Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier. |
| Imazalil | (a) | (b) | (c) | |
| Imidacloprid | (a) | (b) | (c) | |
| Indoxacarb | (a) | (b) | (c) | |
| Iprodion | (a) | (b) | (c) | |
| Iprovalicarb | (a) | (b) | (c) | |
| Isocarbophos | (a) | (b) | (c) | |
| Isoprothiolan | (a) | | | I 2020 foretages analysen kun i og på afskallet ris, I 2021 og 2022 foretages der ingen analyse i eller på nogen produkter. |
| Kresoxim-methyl | (a) | (b) | (c) | |
| Lambda-cyhalothrin | (a) | (b) | (c) | |
| Linuron | (a) | (b) | (c) | |
| Lufenuron | (a) | (b) | (c) | |
| Malation | (a) | (b) | (c) | |
| Mandipropamid | (a) | (b) | (c) | |
| Mepanipyrim | (a) | (b) | (c) | |
| Mepiquat | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på pærer, rug og afskallet ris, i 2021 i og på dyrkede svampe og hvede, i 2022 i og på byg og havre. |
| Metalaxyl og metalaxyl-M | (a) | (b) | (c) | |
| Methamidophos | (a) | (b) | (c) | |
| Methidathion | (a) | (b) | (c) | |
| Methiocarb | (a) | (b) | (c) | |
| Metomyl | (a) | (b) | (c) | |
| Methoxyfenozid | (a) | (b) | (c) | |
| Metrafenon | (a) | (b) | (c) | |
| Monocrotophos | (a) | (b) | (c) | |
| Myclobutanil | (a) | (b) | (c) | |
| Omethoat | (a) | (b) | (c) | |
| Oxadixyl | (a) | (b) | (c) | |
| Oxamyl | (a) | (b) | (c) | |
| Oxydemetonmethyl | (a) | (b) | (c) | |
| Paclobutrazol | (a) | (b) | (c) | |
| Parathion-methyl | (a) | (b) | (c) | |
| Penconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Pencycuron | (a) | (b) | (c) | |
| Pendimethalin | (a) | (b) | (c) | |
| Permethrin | (a) | (b) | (c) | |
| Phosmet | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimicarb | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimiphos-methyl | (a) | (b) | (c) | |
| Procymidon | (a) | (b) | (c) | |
| Profenofos | (a) | (b) | (c) | |
| Propamocarb | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på gulerødder, blomkål, løg og kartofler, i 2021 i og på spisedruer, meloner, auberginer, broccoli, peberfrugter og hvede, i 2022 i og på jordbær, hovedkål, spinat, havesalat, tomater og byg. |
| Propargit | (a) | (b) | (c) | |
| Propiconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Propyzamid | (a) | (b) | (c) | |
| Proquinazid | (a) | (b) | (c) | |
| Prosulfocarb | (a) | (b) | (c) | |
| Prothioconazol | (a) | (b) | (c) | I 2020 foretages analysen kun i og på gulerødder, løg, rug og afskallet ris, i 2021 i og på søde peberfrugter og hvede, i 2022 i og på hovedkål, havesalat, tomater, havre og byg. |
| Pymetrozin | | (b) | (c) | I 2020 foretages der ingen analyse i eller på nogen produkter, I 2021 foretages analysen kun på auberginer, meloner og søde peberfrugter, i 2022 i og på hovedkål, havesalat, jordbær, spinat og tomater. |
| Pyrachostrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Pyridaben | (a) | (b) | (c) | |
| Pyrimethanil | (a) | (b) | (c) | |
| Pyriproxyfen | (a) | (b) | (c) | |
| Quinoxyfen | (a) | (b) | (c) | |
| Spinosad | (a) | (b) | (c) | |
| Spirodiclofen | (a) | (b) | (c) | |
| Spiromesifen | (a) | (b) | (c) | |
| Spiroxamin | (a) | (b) | (c) | |
| Spirotetramat | (a) | (b) | (c) | |
| Tau-fluvalinat | (a) | (b) | (c) | |
| Tebuconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenozid | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenpyrad | (a) | (b) | (c) | Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier. |
| Teflubenzuron | (a) | (b) | (c) | |
| Tefluthrin | (a) | (b) | (c) | |
| Terbuthylazin | (a) | (b) | (c) | |
| Tetraconazol | (a) | (b) | (c) | |
| Tetradifon | (a) | (b) | (c) | Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier. |
| Thiabendazol | (a) | (b) | (c) | |
| Thiacloprid | (a) | (b) | (c) | |
| Thiamethoxam | (a) | (b) | (c) | |
| Thiophanat-methyl | (a) | (b) | (c) | |
| Tolclofos-methyl | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimefon | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimenol | (a) | (b) | (c) | |
| Thiodicarb | (a) | (b) | (c) | |
| Triazophos | (a) | (b) | (c) | |
| Tricyclazol | (a) | (b) | (c) | Analysen foretages kun i og på ris. |
| Trifloxystrobin | (a) | (b) | (c) | |
| Triflumuron | (a) | (b) | (c) | |
| Vinclozolin | (a) | (b) | (c) | |

2020

2021

2022

Bemærkninger

2,4-D

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på appelsiner, blomkål, afskallet ris og tørrede bønner, i 2021 i og på grapefrugter, spisedruer, auberginer og broccoli, i 2022 i og på havesalat, spinat og tomater.

2-Phenylphenol

(a)

(b)

(c)

Abamectin

(a)

(b)

(c)

Acephat

(a)

(b)

(c)

Acetamiprid

(a)

(b)

(c)

Acrinathrin

(a)

(b)

(c)

Aldicarb

(a)

(b)

(c)

Aldrin og dieldrin

(a)

(b)

(c)

Ametoctradin

(a)

(b)

(c)

Azinphos-methyl

(a)

(b)

(c)

Azoxystrobin

(a)

(b)

(c)

Bifenthrin

(a)

(b)

(c)

Biphenyl

(a)

(b)

(c)

Bitertanol

(a)

(b)

(c)

Boscalid

(a)

(b)

(c)

Bromidion

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på afskallet ris, i 2021 i og på søde peberfrugter, i 2022 i og på havesalat og tomater.

Bromopropylat

(a)

(b)

(c)

Bupirimat

(a)

(b)

(c)

Buprofezin

(a)

(b)

(c)

Captan

(a)

(b)

(c)

Carbaryl

(a)

(b)

(c)

Carbendazim og benomyl

(a)

(b)

(c)

Carbofuran

(a)

(b)

(c)

Chlorantraniliprol

(a)

(b)

(c)

Chlorfenapyr

(a)

(b)

(c)

Chlormequat

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på gulerødder, pærer, rug og afskallet ris, i 2021 i og på auberginer, spisedruer, dyrkede svampe og hvede, i 2022 i og på tomater og havre.

Chlorothalonil

(a)

(b)

(c)

Chlorpropham

(a)

(b)

(c)

Chlorpyrifos

(a)

(b)

(c)

Chlorpyriphos-methyl

(a)

(b)

(c)

Clofentezin

(a)

(b)

(c)

Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier.

Clothianidin

(a)

(b)

(c)

Cyazofamid

(a)

(b)

(c)

Cyflufenamid

(a)

(b)

(c)

Cyfluthrin

(a)

(b)

(c)

Cymoxanil

(a)

(b)

(c)

Cypermethrin

(a)

(b)

(c)

Cyproconazol

(a)

(b)

(c)

Cyprodinil

(a)

(b)

(c)

Cyromazin

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på kartofler, løg og gulerødder, i 2021 i og på auberginer, søde peberfrugter, meloner og dyrkede svampe, i 2022 i og på havesalat og tomater.

Deltamethrin

(a)

(b)

(c)

Diazinon

(a)

(b)

(c)

Dichlorvos

(a)

(b)

(c)

Dicloran

(a)

(b)

(c)

Dicofol

(a)

(b)

(c)

Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier.

Diethofencarb

(a)

(b)

(c)

Difenoconazol

(a)

(b)

(c)

Diflubenzuron

(a)

(b)

(c)

Dimethoat

(a)

(b)

(c)

Dimethomorph

(a)

(b)

(c)

Diniconazol

(a)

(b)

(c)

Diphenylamin

(a)

(b)

(c)

Dithianon

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på pærer og afskallet ris, i 2021 i og på spisedruer, i 2022 i og på æbler og ferskner.

Dithiocarbamater

(a)

(b)

(c)

Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen broccoli, blomkål, hovedkål, olivenolie, vin og løg.

Dodin

(a)

(b)

(c)

Emamectinbenzoat B1a, udtrykt som emamectin

(a)

(b)

(c)

Endosulfan

(a)

(b)

(c)

Epoxiconazol

(a)

(b)

(c)

Ethephon

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på appelsiner og pærer, i 2021 i og på søde peberfrugter, hvede og spisedruer, i 2022 i og på æbler, ferskner, tomater og vin.

Ethion

(a)

(b)

(c)

Ethirimol

(a)

(b)

(c)

Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier.

Ethofenprox

(a)

(b)

(c)

Etoxazol

(a)

(b)

(c)

Famoxadon

(a)

(b)

(c)

Fenamidon

(a)

(b)

(c)

Fenamiphos

(a)

(b)

(c)

Fenarimol

(a)

(b)

(c)

Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier.

Fenazaquin

(a)

(b)

(c)

Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier.

Fenbuconazol

(a)

(b)

(c)

Fenbutatinoxid

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på appelsiner og pærer, i 2021 i og på auberginer, grapefrugter, søde peberfrugter og spisedruer, i 2022 i og på æbler, jordbær, ferskner, tomater og vin.

Fenhexamid

(a)

(b)

(c)

Fenitrothion

(a)

(b)

(c)

Fenoxycarb

(a)

(b)

(c)

Fenpropathrin

(a)

(b)

(c)

Fenpropidin

(a)

(b)

(c)

Fenpropimorph

(a)

(b)

(c)

Fenpyrazamin

(a)

(b)

(c)

Fenpyroximat

(a)

(b)

(c)

Fenthion

(a)

(b)

(c)

Fenvalerat

(a)

(b)

(c)

Fipronil

(a)

(b)

(c)

Flonicamid

(a)

(b)

(c)

Fluazifop-P

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på blomkål, tørrede bønner, kartofler og gulerødder, i 2021 i og på auberginer, broccoli, søde peberfrugter og hvede, i 2022 i og på jordbær, hovedkål, havesalat, spinat og tomater.

Flubendiamid

(a)

(b)

(c)

Fludioxonil

(a)

(b)

(c)

Flufenoxuron

(a)

(b)

(c)

Fluopicolid

(a)

(b)

(c)

Fluopyram

(a)

(b)

(c)

Fluquinconazol

(a)

(b)

(c)

Flusilazol

(a)

(b)

(c)

Flutriafol

(a)

(b)

(c)

Fluxapyroxad

(a)

(b)

(c)

Folpet

(a)

(b)

(c)

Formetanat

(a)

(b)

(c)

Fosthiazat

(a)

(b)

(c)

Glyphosat

(a)

(b)

(c)

Haloxyfop, inklusive haloxyfop-P

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på tørrede bønner, i 2021 i og på broccoli, grapefrugter, søde peberfrugter og hvede, i 2022 i og på jordbær og hovedkål.

Hexaconazol

(a)

(b)

(c)

Hexythiazox

(a)

(b)

(c)

Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier.

Imazalil

(a)

(b)

(c)

Imidacloprid

(a)

(b)

(c)

Indoxacarb

(a)

(b)

(c)

Iprodion

(a)

(b)

(c)

Iprovalicarb

(a)

(b)

(c)

Isocarbophos

(a)

(b)

(c)

Isoprothiolan

(a)

I 2020 foretages analysen kun i og på afskallet ris, I 2021 og 2022 foretages der ingen analyse i eller på nogen produkter.

Kresoxim-methyl

(a)

(b)

(c)

Lambda-cyhalothrin

(a)

(b)

(c)

Linuron

(a)

(b)

(c)

Lufenuron

(a)

(b)

(c)

Malation

(a)

(b)

(c)

Mandipropamid

(a)

(b)

(c)

Mepanipyrim

(a)

(b)

(c)

Mepiquat

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på pærer, rug og afskallet ris, i 2021 i og på dyrkede svampe og hvede, i 2022 i og på byg og havre.

Metalaxyl og metalaxyl-M

(a)

(b)

(c)

Methamidophos

(a)

(b)

(c)

Methidathion

(a)

(b)

(c)

Methiocarb

(a)

(b)

(c)

Metomyl

(a)

(b)

(c)

Methoxyfenozid

(a)

(b)

(c)

Metrafenon

(a)

(b)

(c)

Monocrotophos

(a)

(b)

(c)

Myclobutanil

(a)

(b)

(c)

Omethoat

(a)

(b)

(c)

Oxadixyl

(a)

(b)

(c)

Oxamyl

(a)

(b)

(c)

Oxydemetonmethyl

(a)

(b)

(c)

Paclobutrazol

(a)

(b)

(c)

Parathion-methyl

(a)

(b)

(c)

Penconazol

(a)

(b)

(c)

Pencycuron

(a)

(b)

(c)

Pendimethalin

(a)

(b)

(c)

Permethrin

(a)

(b)

(c)

Phosmet

(a)

(b)

(c)

Pirimicarb

(a)

(b)

(c)

Pirimiphos-methyl

(a)

(b)

(c)

Procymidon

(a)

(b)

(c)

Profenofos

(a)

(b)

(c)

Propamocarb

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på gulerødder, blomkål, løg og kartofler, i 2021 i og på spisedruer, meloner, auberginer, broccoli, peberfrugter og hvede, i 2022 i og på jordbær, hovedkål, spinat, havesalat, tomater og byg.

Propargit

(a)

(b)

(c)

Propiconazol

(a)

(b)

(c)

Propyzamid

(a)

(b)

(c)

Proquinazid

(a)

(b)

(c)

Prosulfocarb

(a)

(b)

(c)

Prothioconazol

(a)

(b)

(c)

I 2020 foretages analysen kun i og på gulerødder, løg, rug og afskallet ris, i 2021 i og på søde peberfrugter og hvede, i 2022 i og på hovedkål, havesalat, tomater, havre og byg.

Pymetrozin

(b)

(c)

I 2020 foretages der ingen analyse i eller på nogen produkter, I 2021 foretages analysen kun på auberginer, meloner og søde peberfrugter, i 2022 i og på hovedkål, havesalat, jordbær, spinat og tomater.

Pyrachostrobin

(a)

(b)

(c)

Pyridaben

(a)

(b)

(c)

Pyrimethanil

(a)

(b)

(c)

Pyriproxyfen

(a)

(b)

(c)

Quinoxyfen

(a)

(b)

(c)

Spinosad

(a)

(b)

(c)

Spirodiclofen

(a)

(b)

(c)

Spiromesifen

(a)

(b)

(c)

Spiroxamin

(a)

(b)

(c)

Spirotetramat

(a)

(b)

(c)

Tau-fluvalinat

(a)

(b)

(c)

Tebuconazol

(a)

(b)

(c)

Tebufenozid

(a)

(b)

(c)

Tebufenpyrad

(a)

(b)

(c)

Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier.

Teflubenzuron

(a)

(b)

(c)

Tefluthrin

(a)

(b)

(c)

Terbuthylazin

(a)

(b)

(c)

Tetraconazol

(a)

(b)

(c)

Tetradifon

(a)

(b)

(c)

Analysen foretages i og på alle de opførte produkter undtagen cerealier.

Thiabendazol

(a)

(b)

(c)

Thiacloprid

(a)

(b)

(c)

Thiamethoxam

(a)

(b)

(c)

Thiophanat-methyl

(a)

(b)

(c)

Tolclofos-methyl

(a)

(b)

(c)

Triadimefon

(a)

(b)

(c)

Triadimenol

(a)

(b)

(c)

Thiodicarb

(a)

(b)

(c)

Triazophos

(a)

(b)

(c)

Tricyclazol

(a)

(b)

(c)

Analysen foretages kun i og på ris.

Trifloxystrobin

(a)

(b)

(c)

Triflumuron

(a)

(b)

(c)

Vinclozolin

(a)

(b)

(c)

Del D: Pesticid/produktkombinationer, som skal overvåges i/på animalske produkter

| | 2020 | 2021 | 2022 | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldrin og dieldrin | f) | d) | e) | |
| Bifenthrin | f) | d) | e) | |
| Chlordan | f) | d) | e) | |
| Chlorpyrifos | f) | d) | e) | |
| Chlorpyriphos-methyl | f) | d) | e) | |
| Cypermethrin | f) | d) | e) | |
| DDT | f) | d) | e) | |
| Deltamethrin | f) | d) | e) | |
| Diazinon | f) | d) | e) | |
| Endosulfan | f) | d) | e) | |
| Famoxadon | f) | d) | e) | |
| Fenvalerat | f) | d) | e) | |
| Fipronil | f) | d) | e) | |
| Glyphosat | f) | d) | e) | |
| Heptaklor | f) | d) | e) | |
| Hexachlorbenzen | f) | d) | e) | |
| Hexachlorcyclohexan (HCH, alfa-isomer) | f) | d) | e) | |
| Hexachlorcyclohexan (HCH), beta-isomer | f) | d) | e) | |
| Indoxacarb | | | e) | I 2022 foretages analysen kun i og på mælk. |
| Lindan | f) | d) | e) | |
| Methoxychlor | f) | d) | e) | |
| Parathion | f) | d) | e) | |
| Permethrin | f) | d) | e) | |
| Pirimiphos-methyl | f) | d) | e) | |

2020

2021

2022

Bemærkninger

Aldrin og dieldrin

f)

d)

e)

Bifenthrin

f)

d)

e)

Chlordan

f)

d)

e)

Chlorpyrifos

f)

d)

e)

Chlorpyriphos-methyl

f)

d)

e)

Cypermethrin

f)

d)

e)

DDT

f)

d)

e)

Deltamethrin

f)

d)

e)

Diazinon

f)

d)

e)

Endosulfan

f)

d)

e)

Famoxadon

f)

d)

e)

Fenvalerat

f)

d)

e)

Fipronil

f)

d)

e)

Glyphosat

f)

d)

e)

Heptaklor

f)

d)

e)

Hexachlorbenzen

f)

d)

e)

Hexachlorcyclohexan (HCH, alfa-isomer)

f)

d)

e)

Hexachlorcyclohexan (HCH), beta-isomer

f)

d)

e)

Indoxacarb

e)

I 2022 foretages analysen kun i og på mælk.

Lindan

f)

d)

e)

Methoxychlor

f)

d)

e)

Parathion

f)

d)

e)

Permethrin

f)

d)

e)

Pirimiphos-methyl

f)

d)

e)

---

(1)  Ved analyse af råvarerne skal de dele af produkterne, som der gælder maksimalgrænseværdier for, analyseres for det primære produkt i gruppen eller undergruppen i del A i bilag I til forordning (EF) nr. 396/2005, medmindre andet er angivet.

(2)  Analysen foretages af uforarbejdede produkter. Er der tale om prøver udtaget af frosne produkter, skal der oplyses en forarbejdningsfaktor, hvis det er relevant.

(3)  Hvis der ikke er adgang til tilstrækkelige prøver af korn af rug, hvede, havre eller byg, er det også en mulighed at analysere rug-, hvede-, havre- eller bygmel, forudsat at der oplyses en forarbejdningsfaktor.

(4)  Hvis der ikke er adgang til tilstrækkelige prøver af korn af havre, kan den del af det krævede prøveantal, som ikke kunne udtages, tilføjes til prøveantallet for korn af byg, hvilket resulterer i et reduceret prøveantal for korn af havre og et tilsvarende højere prøveantal for korn af byg.

(5)  Korn af poleret ris kan også analyseres, hvis det er relevant. Det skal indberettes til EFSA, hvorvidt der blev analyseret poleret eller afskallet ris. Ved analyse af poleret ris skal der indberettes en forarbejdningsfaktor.

(6)  Hvis der ikke er adgang til tilstrækkelige prøver af korn af byg, kan den del af det krævede prøveantal, som ikke kunne udtages, tilføjes til prøveantallet for korn af havre, hvilket resulterer i et reduceret prøveantal for korn af byg og et tilsvarende højere prøveantal for korn af havre.

(7)  Der kan også udtages prøver af kød, jf. tabel 3 i bilaget til direktiv 2002/63/EF.

(8)  Analysen foretages af frisk (uforarbejdet) mælk, herunder frossen, pasteuriseret, varmebehandlet, steriliseret eller filtreret mælk.

(9)  Der skal foretages analyse af hele æg uden skal.

---

BILAG II

Antal prøver jf. artikel 1

| 1) | Det antal prøver, der skal udtages for hver vare og analyseres af hver medlemsstat for de i bilag I opførte pesticider, er fastsat i skemaet i punkt 5. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ud over de prøver, der kræves i henhold til skemaet i punkt 5, skal hver medlemsstat i 2020 udtage og analysere fem prøver af modermælkserstatninger og fem af tilskudsblandinger til småbørn.
  Ud over de prøver, der kræves i henhold til nævnte skema, skal hver medlemsstat i 2021 udtage og analysere 10 prøver af forarbejdet babymad baseret på cerealier.
  Ud over de prøver, der kræves i henhold til nævnte skema, skal hver medlemsstat i 2022 udtage og analysere 10 prøver af anden babymad til spædbørn og småbørn end modermælkserstatninger, tilskudsblandinger og forarbejdet babymad baseret på cerealier. |
| --- | --- |

2)

Ud over de prøver, der kræves i henhold til nævnte skema, skal hver medlemsstat i 2021 udtage og analysere 10 prøver af forarbejdet babymad baseret på cerealier.

Ud over de prøver, der kræves i henhold til nævnte skema, skal hver medlemsstat i 2022 udtage og analysere 10 prøver af anden babymad til spædbørn og småbørn end modermælkserstatninger, tilskudsblandinger og forarbejdet babymad baseret på cerealier.

| 3) | I overensstemmelse med skemaet i punkt 5 skal prøver af varer, der hidrører fra økologisk landbrugsproduktion, udtages i overensstemmelse med disse varers markedsandel i hver medlemsstat, idet der dog mindst skal udtages én. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Medlemsstater, der anvender metoder til samtidig påvisning af flere restkoncentrationer (multirestmetoder), kan anvende kvalitative screeningsmetoder på op til 15 % af de prøver, der skal udtages og analyseres i henhold til skemaet i punkt 5. Hvis en medlemsstat anvender kvalitative screeningsmetoder, skal den analysere det resterende antal prøver ved hjælp af kvantitative metoder til samtidig påvisning af flere restkoncentrationer.
  Hvis resultaterne af kvalitative screeninger er positive, skal medlemsstaterne anvende en målemetode, der sædvanligvis anvendes, til kvantificering af resultaterne. |
| --- | --- |

4)

Hvis resultaterne af kvalitative screeninger er positive, skal medlemsstaterne anvende en målemetode, der sædvanligvis anvendes, til kvantificering af resultaterne.

| 5) | Mindste antal prøver pr. medlemsstat pr. vare:









  Medlemsstat | Prøver | | Medlemsstat | Prøver |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 12 | | LU | 12 |
| |
| BG | 12 | | HU | 12 |
| |
| CZ | 12 | | MT | 12 |
| |
| DK | 12 | | NL | 18 |
| |
| DE | 97 | | AT | 12 |
| |
| EE | 12 | | PL | 47 |
| |
| EL | 12 | | PT | 12 |
| |
| ES | 50 | | RO | 20 |
| |
| FR | 71 | | SI | 12 |
| |
| IE | 12 | | SK | 12 |
| |
| IT | 69 | | FI | 12 |
| |
| CY | 12 | | SE | 12 |
| |
| LV | 12 | | UK | 71 |
| |
| LT | 12 | | HR | 12 |
| |
| ANTAL PRØVER I ALT: 683 |

5)

Medlemsstat

Prøver

Medlemsstat

Prøver

BE

12

LU

12

BG

12

HU

12

CZ

12

MT

12

DK

12

NL

18

DE

97

AT

12

EE

12

PL

47

EL

12

PT

12

ES

50

RO

20

FR

71

SI

12

IE

12

SK

12

IT

69

FI

12

CY

12

SE

12

LV

12

UK

71

LT

12

HR

12

ANTAL PRØVER I ALT: 683

---

HENSTILLINGER

| 29.3.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 88/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 88/42

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2019/534

af 26. marts 2019

Cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har anerkendt, at etableringen af femte generation (5G) af netteknologier åbner store muligheder for fremtidige digitale tjenester og prioriteres højt i strategien for et digitalt indre marked. Kommissionen vedtog 5G-handlingsplanen for at sikre, at Unionen har den konnektivitetsinfrastruktur, der er nødvendig for den digitale omstilling fra og med 2020 (1). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har anerkendt, at etableringen af femte generation (5G) af netteknologier åbner store muligheder for fremtidige digitale tjenester og prioriteres højt i strategien for et digitalt indre marked. Kommissionen vedtog 5G-handlingsplanen for at sikre, at Unionen har den konnektivitetsinfrastruktur, der er nødvendig for den digitale omstilling fra og med 2020 (1).

| (2) | 5G-nettene vil bygge videre på den nuværende fjerde generation (4G) af netteknologier ved at sikre ny kapacitet og blive den centrale infrastruktur og katalysator for store dele af Unionens økonomi. Når de er indført, vil 5G-nettene udgøre rygraden i en lang række tjenesteydelser, som er afgørende for det indre markeds funktion og for opretholdelsen og driften af vitale samfundsmæssige og økonomiske funktioner — f.eks. energi, transport, bankvæsen og sundhed samt industrielle kontrolsystemer. Tilrettelæggelsen af demokratiske processer, såsom valg, vil også blive mere og mere afhængig af digital infrastruktur og af 5G-net. |
| --- | --- |

(2)

5G-nettene vil bygge videre på den nuværende fjerde generation (4G) af netteknologier ved at sikre ny kapacitet og blive den centrale infrastruktur og katalysator for store dele af Unionens økonomi. Når de er indført, vil 5G-nettene udgøre rygraden i en lang række tjenesteydelser, som er afgørende for det indre markeds funktion og for opretholdelsen og driften af vitale samfundsmæssige og økonomiske funktioner — f.eks. energi, transport, bankvæsen og sundhed samt industrielle kontrolsystemer. Tilrettelæggelsen af demokratiske processer, såsom valg, vil også blive mere og mere afhængig af digital infrastruktur og af 5G-net.

| (3) | Mange kritiske tjenesters afhængighed af 5G-nettene vil medføre særlig alvorlige konsekvenser i tilfælde af systemiske og omfattende forstyrrelser. Som følge heraf er det af strategisk betydning for Unionen at sikre cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net på et tidspunkt, hvor cyberangreb er hyppigere og mere sofistikerede end nogensinde før. |
| --- | --- |

(3)

Mange kritiske tjenesters afhængighed af 5G-nettene vil medføre særlig alvorlige konsekvenser i tilfælde af systemiske og omfattende forstyrrelser. Som følge heraf er det af strategisk betydning for Unionen at sikre cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net på et tidspunkt, hvor cyberangreb er hyppigere og mere sofistikerede end nogensinde før.

| (4) | Den indbyrdes forbundne og tværnationale karakter af de infrastrukturer, der understøtter det digitale økosystem, og de involverede truslers grænseoverskridende karakter betyder, at alle væsentligt svage punkter og/eller cybersikkerhedshændelser i forbindelse med 5G-nettet i en enkelt medlemsstat vil påvirke hele Unionen. Derfor bør der træffes foranstaltninger for at understøtte et højt fælles cybersikkerhedsniveau for 5G-net. |
| --- | --- |

(4)

Den indbyrdes forbundne og tværnationale karakter af de infrastrukturer, der understøtter det digitale økosystem, og de involverede truslers grænseoverskridende karakter betyder, at alle væsentligt svage punkter og/eller cybersikkerhedshændelser i forbindelse med 5G-nettet i en enkelt medlemsstat vil påvirke hele Unionen. Derfor bør der træffes foranstaltninger for at understøtte et højt fælles cybersikkerhedsniveau for 5G-net.

| (5) | Behovet for en indsats på EU-plan er blevet bekræftet af medlemsstaterne. Det Europæiske Råd ser i sine konklusioner af 21. marts 2019 frem til en henstilling fra Kommissionen om en fælles tilgang til sikkerheden i forbindelse med 5G-net (2). |
| --- | --- |

(5)

Behovet for en indsats på EU-plan er blevet bekræftet af medlemsstaterne. Det Europæiske Råd ser i sine konklusioner af 21. marts 2019 frem til en henstilling fra Kommissionen om en fælles tilgang til sikkerheden i forbindelse med 5G-net (2).

| (6) | Det bør være et vigtigt mål at sikre europæisk suverænitet under fuld overholdelse af europæiske værdier som åbenhed og tolerance (3). Udenlandske investeringer i strategiske sektorer, erhvervelse af kritiske aktiver, teknologier og infrastrukturer i Unionen samt levering af kritisk udstyr kan også udgøre en sikkerhedsmæssig risiko for Unionen. |
| --- | --- |

(6)

Det bør være et vigtigt mål at sikre europæisk suverænitet under fuld overholdelse af europæiske værdier som åbenhed og tolerance (3). Udenlandske investeringer i strategiske sektorer, erhvervelse af kritiske aktiver, teknologier og infrastrukturer i Unionen samt levering af kritisk udstyr kan også udgøre en sikkerhedsmæssig risiko for Unionen.

| (7) | Cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net er afgørende for at sikre Unionens strategiske autonomi, som det fremgår af den fælles meddelelse »Forbindelserne mellem EU og Kina i et strategisk perspektiv« (4). |
| --- | --- |

(7)

Cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net er afgørende for at sikre Unionens strategiske autonomi, som det fremgår af den fælles meddelelse »Forbindelserne mellem EU og Kina i et strategisk perspektiv« (4).

| (8) | Europa-Parlamentet opfordrer i sin beslutning om sikkerhedstrusler forbundet med den stigende kinesiske teknologiske tilstedeværelse i EU ligeledes Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger på EU-plan (5). |
| --- | --- |

(8)

Europa-Parlamentet opfordrer i sin beslutning om sikkerhedstrusler forbundet med den stigende kinesiske teknologiske tilstedeværelse i EU ligeledes Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger på EU-plan (5).

| (9) | Nærværende henstilling imødegår cybersikkerhedsrisiciene i 5G-net ved at fastsætte retningslinjer for passende foranstaltninger til risikoanalyse og -håndtering på nationalt plan, for udvikling af en koordineret europæisk risikovurdering og for fastlæggelse af en proces til at udvikle en fælles værktøjskasse med de bedste risikohåndterringsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(9)

Nærværende henstilling imødegår cybersikkerhedsrisiciene i 5G-net ved at fastsætte retningslinjer for passende foranstaltninger til risikoanalyse og -håndtering på nationalt plan, for udvikling af en koordineret europæisk risikovurdering og for fastlæggelse af en proces til at udvikle en fælles værktøjskasse med de bedste risikohåndterringsforanstaltninger.

| (10) | Der foreligger en stærk EU-lovramme til beskyttelse af elektroniske kommunikationsnet. |
| --- | --- |

(10)

Der foreligger en stærk EU-lovramme til beskyttelse af elektroniske kommunikationsnet.

| (11) | Unionens ramme for elektronisk kommunikation (6) fremmer konkurrencen, det indre marked og slutbrugernes interesser og forfølger via den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation (7) et yderligere konnektivitetsmål udtrykt i resultater: udbredt adgang til og brug af fast- og mobilnet med meget høj kapacitet for alle Unionens borgere og virksomheder, samtidig med at borgernes interesser beskyttes. I henhold til direktiv 2002/21/EF skal medlemsstaterne sikre, at de offentlige kommunikationsnets integritet og sikkerhed opretholdes, herunder er de forpligtede til at sikre, at virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, træffer tekniske og organisatoriske foranstaltninger for på passende vis at styre risiciene for sikkerheden i deres net og tjenester. Det fastsættes også, at de kompetente nationale tilsynsmyndigheder har beføjelser, herunder beføjelse til at udstede bindende instrukser, for at sikre, at disse forpligtelser overholdes. |
| --- | --- |

(11)

Unionens ramme for elektronisk kommunikation (6) fremmer konkurrencen, det indre marked og slutbrugernes interesser og forfølger via den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation (7) et yderligere konnektivitetsmål udtrykt i resultater: udbredt adgang til og brug af fast- og mobilnet med meget høj kapacitet for alle Unionens borgere og virksomheder, samtidig med at borgernes interesser beskyttes. I henhold til direktiv 2002/21/EF skal medlemsstaterne sikre, at de offentlige kommunikationsnets integritet og sikkerhed opretholdes, herunder er de forpligtede til at sikre, at virksomheder, der udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester, træffer tekniske og organisatoriske foranstaltninger for på passende vis at styre risiciene for sikkerheden i deres net og tjenester. Det fastsættes også, at de kompetente nationale tilsynsmyndigheder har beføjelser, herunder beføjelse til at udstede bindende instrukser, for at sikre, at disse forpligtelser overholdes.

| (12) | Desuden giver Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF (8) medlemsstaterne mulighed for at knytte vilkår vedrørende sikring af offentlige net mod uautoriseret adgang til den generelle tilladelse med henblik på at beskytte kommunikationshemmeligheden i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF (9). |
| --- | --- |

(12)

Desuden giver Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF (8) medlemsstaterne mulighed for at knytte vilkår vedrørende sikring af offentlige net mod uautoriseret adgang til den generelle tilladelse med henblik på at beskytte kommunikationshemmeligheden i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF (9).

| (13) | For at støtte gennemførelsen af disse forpligtelser har Unionen oprettet en række samarbejdsorganer. Agenturet for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) har sammen med Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale tilsynsmyndigheder udarbejdet tekniske retningslinjer for de nationale tilsynsmyndigheder vedrørende indberetning af hændelser, sikkerhedsforanstaltninger, trusler og aktiver (10). Den samarbejdsgruppe, der er nedsat ved direktiv (EU) 2016/1148 (11) (»samarbejdsgruppen«), samler de kompetente myndigheder for at støtte og fremme samarbejdet, navnlig ved at give strategisk vejledning om aktiviteterne i netværket af enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser, og som på teknisk plan letter det operationelle samarbejde. |
| --- | --- |

(13)

For at støtte gennemførelsen af disse forpligtelser har Unionen oprettet en række samarbejdsorganer. Agenturet for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) har sammen med Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale tilsynsmyndigheder udarbejdet tekniske retningslinjer for de nationale tilsynsmyndigheder vedrørende indberetning af hændelser, sikkerhedsforanstaltninger, trusler og aktiver (10). Den samarbejdsgruppe, der er nedsat ved direktiv (EU) 2016/1148 (11) (»samarbejdsgruppen«), samler de kompetente myndigheder for at støtte og fremme samarbejdet, navnlig ved at give strategisk vejledning om aktiviteterne i netværket af enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser, og som på teknisk plan letter det operationelle samarbejde.

| (14) | Den fremtidige europæiske ramme for cybersikkerhedscertificering (12) bør være et væsentligt hjælperedskab til at sikre et ensartet sikkerhedsniveau Den bør gøre det muligt at udvikle cybersikkerhedscertificeringsordninger for at opfylde behovene hos brugere af 5G-relateret udstyr og software. Disse infrastrukturers afgørende betydning bør gøre det til en umiddelbar prioritet at opstille relevante europæiske cybersikkerhedscertificeringsordninger for informations- og kommunikationsteknologiske produkter, tjenester eller processer, der anvendes til 5G-net. Medlemsstaterne og markedsaktørerne bør deltage aktivt i udviklingen af disse certificeringsordninger, herunder ved at yde støtte til fastlæggelse af specifikke beskyttelsesprofiler for 5G-net. |
| --- | --- |

(14)

Den fremtidige europæiske ramme for cybersikkerhedscertificering (12) bør være et væsentligt hjælperedskab til at sikre et ensartet sikkerhedsniveau Den bør gøre det muligt at udvikle cybersikkerhedscertificeringsordninger for at opfylde behovene hos brugere af 5G-relateret udstyr og software. Disse infrastrukturers afgørende betydning bør gøre det til en umiddelbar prioritet at opstille relevante europæiske cybersikkerhedscertificeringsordninger for informations- og kommunikationsteknologiske produkter, tjenester eller processer, der anvendes til 5G-net. Medlemsstaterne og markedsaktørerne bør deltage aktivt i udviklingen af disse certificeringsordninger, herunder ved at yde støtte til fastlæggelse af specifikke beskyttelsesprofiler for 5G-net.

| (15) | I mangel af harmonisering på EU-plan kan medlemsstaterne ved hjælp af nationale tekniske forskrifter vedtaget i overensstemmelse med EU-retten fastsætte, at en europæisk cybersikkerhedscertificeringsordning bør være obligatorisk. Medlemsstaterne kan også anvende europæiske cybersikkerhedscertificeringsordninger i forbindelse med offentlige udbud og direktiv 2014/24/EU (13) og kan understøtte udviklingen af hjælpemekanismer — som f.eks. en støtteplatform — til offentlige indkøberes køb af cybersikkerhedsløsninger. |
| --- | --- |

(15)

I mangel af harmonisering på EU-plan kan medlemsstaterne ved hjælp af nationale tekniske forskrifter vedtaget i overensstemmelse med EU-retten fastsætte, at en europæisk cybersikkerhedscertificeringsordning bør være obligatorisk. Medlemsstaterne kan også anvende europæiske cybersikkerhedscertificeringsordninger i forbindelse med offentlige udbud og direktiv 2014/24/EU (13) og kan understøtte udviklingen af hjælpemekanismer — som f.eks. en støtteplatform — til offentlige indkøberes køb af cybersikkerhedsløsninger.

| (16) | En høj beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred udgør en vigtig del af 5G-nettets sikkerhed. Der er også på EU-plan fastlagt regler for at garantere sikker behandling af personoplysninger, herunder i forbindelse med elektronisk kommunikation. I den generelle forordning om databeskyttelse (14) fastsættes forpligtelsen til at behandle personoplysninger på en måde, der holder dem sikre, herunder for at forhindre uautoriseret adgang til eller brug af personoplysninger og databehandlingsudstyret. Direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation indeholder nærmere regler om beskyttelse af kommunikationshemmeligheden og slutbrugernes terminaludstyr. Heri pålægges tjenesteudbyderne også forpligtelser til at træffe passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at beskytte deres tjenester. |
| --- | --- |

(16)

En høj beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred udgør en vigtig del af 5G-nettets sikkerhed. Der er også på EU-plan fastlagt regler for at garantere sikker behandling af personoplysninger, herunder i forbindelse med elektronisk kommunikation. I den generelle forordning om databeskyttelse (14) fastsættes forpligtelsen til at behandle personoplysninger på en måde, der holder dem sikre, herunder for at forhindre uautoriseret adgang til eller brug af personoplysninger og databehandlingsudstyret. Direktivet om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation indeholder nærmere regler om beskyttelse af kommunikationshemmeligheden og slutbrugernes terminaludstyr. Heri pålægges tjenesteudbyderne også forpligtelser til at træffe passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at beskytte deres tjenester.

| (17) | Unionen har også vedtaget et instrument, der vil beskytte kritisk infrastruktur og kritiske teknologier såsom dem, der anvendes i kommunikation, ved at give medlemsstaterne mulighed for at screene udenlandske direkte investeringer af hensyn til sikkerheden eller den offentlige orden og ved at skabe en samarbejdsmekanisme, hvor medlemsstaterne og Kommissionen kan udveksle oplysninger og udtrykke betænkeligheder vedrørende bestemte investeringer (15). |
| --- | --- |

(17)

Unionen har også vedtaget et instrument, der vil beskytte kritisk infrastruktur og kritiske teknologier såsom dem, der anvendes i kommunikation, ved at give medlemsstaterne mulighed for at screene udenlandske direkte investeringer af hensyn til sikkerheden eller den offentlige orden og ved at skabe en samarbejdsmekanisme, hvor medlemsstaterne og Kommissionen kan udveksle oplysninger og udtrykke betænkeligheder vedrørende bestemte investeringer (15).

| (18) | Medlemsstaterne og operatørerne er i øjeblikket ved at træffe vigtige forberedende foranstaltninger, der skal muliggøre en storstilet udrulning af 5G-net. Flere medlemsstater har udtrykt bekymring over potentielle sikkerhedsrisici vedrørende 5G-net i forbindelse med gennemførelsen af procedurerne for tildelingen af brugsrettigheder til de frekvensbånd, der er udpeget til 5G-net (16), og har undersøgt foranstaltninger til håndtering af disse risici. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterne og operatørerne er i øjeblikket ved at træffe vigtige forberedende foranstaltninger, der skal muliggøre en storstilet udrulning af 5G-net. Flere medlemsstater har udtrykt bekymring over potentielle sikkerhedsrisici vedrørende 5G-net i forbindelse med gennemførelsen af procedurerne for tildelingen af brugsrettigheder til de frekvensbånd, der er udpeget til 5G-net (16), og har undersøgt foranstaltninger til håndtering af disse risici.

| (19) | Ved håndteringen af cybersikkerhedsrisiciene i 5G-net bør der tages hensyn til både tekniske og andre faktorer. Tekniske faktorer kan omfatte cybersikkerhedssårbarheder, som kan udnyttes til at opnå uautoriseret adgang til oplysninger (cyberspionage af enten økonomiske eller politiske grunde) eller andre skadelige formål (cyberangreb med det formål at forårsage afbrydelser eller ødelæggelser af systemer og data). Det er vigtigt at se på behovet for dels at beskytte nettene igennem hele deres livscyklus, dels at dække alt relevant udstyr, herunder i forbindelse med design, udvikling, anskaffelse, udrulning, drift og vedligeholdelse af 5G-nettene. |
| --- | --- |

(19)

Ved håndteringen af cybersikkerhedsrisiciene i 5G-net bør der tages hensyn til både tekniske og andre faktorer. Tekniske faktorer kan omfatte cybersikkerhedssårbarheder, som kan udnyttes til at opnå uautoriseret adgang til oplysninger (cyberspionage af enten økonomiske eller politiske grunde) eller andre skadelige formål (cyberangreb med det formål at forårsage afbrydelser eller ødelæggelser af systemer og data). Det er vigtigt at se på behovet for dels at beskytte nettene igennem hele deres livscyklus, dels at dække alt relevant udstyr, herunder i forbindelse med design, udvikling, anskaffelse, udrulning, drift og vedligeholdelse af 5G-nettene.

| (20) | Andre faktorer kan omfatte lovgivningsmæssige eller andre krav til leverandører af informations- og kommunikationsteknologiudstyr. I en vurdering af sådanne faktorers betydning vil der bl.a. skulle tages højde for den samlede risiko for påvirkning fra et tredjeland, navnlig med hensyn til dets forvaltningsmodel, mangel på sikkerhedssamarbejdsaftaler eller lignende ordninger for databeskyttelse såsom beslutninger om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau mellem Unionen og det pågældende tredjeland, landets deltagelse i multilaterale, internationale eller bilaterale cybersikkerhedsaftaler, bekæmpelse af cyberkriminalitet samt databeskyttelse. |
| --- | --- |

(20)

Andre faktorer kan omfatte lovgivningsmæssige eller andre krav til leverandører af informations- og kommunikationsteknologiudstyr. I en vurdering af sådanne faktorers betydning vil der bl.a. skulle tages højde for den samlede risiko for påvirkning fra et tredjeland, navnlig med hensyn til dets forvaltningsmodel, mangel på sikkerhedssamarbejdsaftaler eller lignende ordninger for databeskyttelse såsom beslutninger om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau mellem Unionen og det pågældende tredjeland, landets deltagelse i multilaterale, internationale eller bilaterale cybersikkerhedsaftaler, bekæmpelse af cyberkriminalitet samt databeskyttelse.

| (21) | I udviklingen af en EU-tilgang til sikkerheden i forbindelse med 5G-net bør der som et vigtigt skridt foretages og færdiggøres en risikovurdering på nationalt plan. Dette vil hjælpe medlemsstaterne med på baggrund af denne vurdering at tilpasse de nationale foranstaltninger vedrørende sikkerhedskrav og risikohåndterring. |
| --- | --- |

(21)

I udviklingen af en EU-tilgang til sikkerheden i forbindelse med 5G-net bør der som et vigtigt skridt foretages og færdiggøres en risikovurdering på nationalt plan. Dette vil hjælpe medlemsstaterne med på baggrund af denne vurdering at tilpasse de nationale foranstaltninger vedrørende sikkerhedskrav og risikohåndterring.

| (22) | Der bør foretages en koordinering for at sikre effektive foranstaltninger til håndtering af disse cybertrusler, hvilket har afgørende betydning for et velfungerende indre marked og for beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred. |
| --- | --- |

(22)

Der bør foretages en koordinering for at sikre effektive foranstaltninger til håndtering af disse cybertrusler, hvilket har afgørende betydning for et velfungerende indre marked og for beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred.

| (23) | De nationale risikovurderinger bør danne grundlag for en koordineret EU-risikovurdering, der består af en kortlægning af trusselsbilledet og en fælles evaluering, der med støtte fra Kommissionen foretages af medlemsstaterne sammen med Det Europæiske Agentur for Cybersikkerhed (ENISA). |
| --- | --- |

(23)

De nationale risikovurderinger bør danne grundlag for en koordineret EU-risikovurdering, der består af en kortlægning af trusselsbilledet og en fælles evaluering, der med støtte fra Kommissionen foretages af medlemsstaterne sammen med Det Europæiske Agentur for Cybersikkerhed (ENISA).

| (24) | Samarbejdsgruppen bør under hensyntagen til de nationale og EU's risikovurderinger skabe en værktøjskasse til afdækning af forskellige typer cybersikkerhedsrisici og mulige foranstaltninger til at afbøde risiciene på områder som certificering, afprøvning og adgangskontrol. Den bør også indkredse eventuelle særlige tiltag, der egner sig til håndtering af risici, som en eller flere medlemsstater har udpeget. Samarbejdsgruppen bør trække på støtte fra Det Europæiske Agentur for Cybersikkerhed (ENISA), Europol, Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og EU's Efterretnings- og Situationscenter. Denne værktøjskasse bør tjene som rettesnor for Kommissionen i udviklingen af fælles minimumskrav som yderligere garanti for et højt cybersikkerhedsniveau for 5G-net i hele Unionen. |
| --- | --- |

(24)

Samarbejdsgruppen bør under hensyntagen til de nationale og EU's risikovurderinger skabe en værktøjskasse til afdækning af forskellige typer cybersikkerhedsrisici og mulige foranstaltninger til at afbøde risiciene på områder som certificering, afprøvning og adgangskontrol. Den bør også indkredse eventuelle særlige tiltag, der egner sig til håndtering af risici, som en eller flere medlemsstater har udpeget. Samarbejdsgruppen bør trække på støtte fra Det Europæiske Agentur for Cybersikkerhed (ENISA), Europol, Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) og EU's Efterretnings- og Situationscenter. Denne værktøjskasse bør tjene som rettesnor for Kommissionen i udviklingen af fælles minimumskrav som yderligere garanti for et højt cybersikkerhedsniveau for 5G-net i hele Unionen.

| (25) | Med hensyn til foranstaltninger til håndtering af cybersikkerhedsrisici bør det overvejes at øge cybersikkerheden ved at benytte flere forskellige leverandører til etableringen af de enkelte net. |
| --- | --- |

(25)

Med hensyn til foranstaltninger til håndtering af cybersikkerhedsrisici bør det overvejes at øge cybersikkerheden ved at benytte flere forskellige leverandører til etableringen af de enkelte net.

| (26) | Denne henstilling bør ikke berøre medlemsstaternes beføjelser med hensyn til aktiviteter vedrørende offentlig sikkerhed, forsvar, statens sikkerhed og statens aktiviteter på det strafferetlige område, herunder medlemsstaternes ret til at udelukke tjenesteudbydere eller leverandører fra deres markeder af hensyn til den nationale sikkerhed. |
| --- | --- |

(26)

Denne henstilling bør ikke berøre medlemsstaternes beføjelser med hensyn til aktiviteter vedrørende offentlig sikkerhed, forsvar, statens sikkerhed og statens aktiviteter på det strafferetlige område, herunder medlemsstaternes ret til at udelukke tjenesteudbydere eller leverandører fra deres markeder af hensyn til den nationale sikkerhed.

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

I.   MÅL

| 1. | Med henblik på at bidrage til udviklingen af en EU-tilgang til sikring af cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net udpeger denne henstilling de tiltag, der bør træffes for, at:






  a) | medlemsstaterne kan vurdere de cybersikkerhedsrisici, der påvirker 5G-net på nationalt plan, og træffe de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger |
| --- | --- | --- |

1.

a)

medlemsstaterne kan vurdere de cybersikkerhedsrisici, der påvirker 5G-net på nationalt plan, og træffe de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger

| b) | medlemsstaterne og de relevante EU-institutioner, EU-agenturer og andre EU-organer i fællesskab kan udarbejde en koordineret EU-risikovurdering på grundlag af den nationale risikovurdering |
| --- | --- |

b)

medlemsstaterne og de relevante EU-institutioner, EU-agenturer og andre EU-organer i fællesskab kan udarbejde en koordineret EU-risikovurdering på grundlag af den nationale risikovurdering

| c) | den samarbejdsgruppe, der er nedsat ved direktiv (EU) 2016/1148 (samarbejdsgruppen) kan fastlægge et eventuelt fælles sæt foranstaltninger, der skal træffes for at afbøde de cybersikkerhedsrisici, som er forbundet med infrastrukturer, der understøtter det digitale økosystem, navnlig 5G-net. |
| --- | --- |

c)

den samarbejdsgruppe, der er nedsat ved direktiv (EU) 2016/1148 (samarbejdsgruppen) kan fastlægge et eventuelt fælles sæt foranstaltninger, der skal træffes for at afbøde de cybersikkerhedsrisici, som er forbundet med infrastrukturer, der understøtter det digitale økosystem, navnlig 5G-net.

II.   DEFINITIONER

| 2. | I denne henstilling forstås ved:
  a)   »5G-net«: et sæt af alle relevante netinfrastrukturelementer for mobil og trådløs kommunikationsteknologi, som anvendes til at skabe konnektivitet og værdiforøgende tjenester, med højydelsesegenskaber såsom meget høj datahastighed og -kapacitet, kommunikation med lav latenstid, ultrahøj pålidelighed og understøttelse af et stort antal forbundne enheder. Disse kan omfatte gamle netelementer baseret på tidligere generationer af mobil og trådløs kommunikationsteknologi såsom 4G eller 3G. 5G-net bør anses for at omfatte alle relevante dele af nettet.
  b)   »infrastrukturer, der understøtter det digitale økosystem«: infrastrukturer, der anvendes til digitalisering af en lang række kritiske anvendelser i vores økonomi og samfund. |
| --- | --- |

2.

a)   »5G-net«: et sæt af alle relevante netinfrastrukturelementer for mobil og trådløs kommunikationsteknologi, som anvendes til at skabe konnektivitet og værdiforøgende tjenester, med højydelsesegenskaber såsom meget høj datahastighed og -kapacitet, kommunikation med lav latenstid, ultrahøj pålidelighed og understøttelse af et stort antal forbundne enheder. Disse kan omfatte gamle netelementer baseret på tidligere generationer af mobil og trådløs kommunikationsteknologi såsom 4G eller 3G. 5G-net bør anses for at omfatte alle relevante dele af nettet.

b)   »infrastrukturer, der understøtter det digitale økosystem«: infrastrukturer, der anvendes til digitalisering af en lang række kritiske anvendelser i vores økonomi og samfund.

III.   TILTAG PÅ NATIONALT PLAN

| 3. | Medlemsstaterne bør senest den 30. juni 2019 foretage en risikovurdering af 5G-infrastrukturen og herunder fastlægge de mest følsomme elementer, hvor sikkerhedsbrud ville have betydelige negative konsekvenser. Inden for samme frist bør medlemsstaterne også gennemgå sikkerhedskravene og de gældende risikohåndterringsmetoder på nationalt plan for at tage højde for de cybertrusler, der kan opstå i forbindelse med i) tekniske faktorer, såsom 5G-nettets specifikke tekniske egenskaber, og ii) andre faktorer som f.eks. den retlige og politiske ramme, som leverandører af informations- og kommunikationsteknologiudstyr kan være underlagt i tredjelande. |
| --- | --- |

3.

| 4. | På grundlag af denne nationale risikovurdering og evaluering og under hensyntagen til den igangværende koordinerede indsats på EU-plan bør medlemsstaterne:






  a) | opdatere sikkerhedskravene og de anvendte risikohåndterringsmetoder i forbindelse med 5G-net |
| --- | --- | --- |

4.

a)

opdatere sikkerhedskravene og de anvendte risikohåndterringsmetoder i forbindelse med 5G-net

| b) | ajourføre de relevante forpligtelser, der pålægges virksomheder, som udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester i medfør af artikel 13a og 13b i direktiv 2002/21/EF |
| --- | --- |

b)

ajourføre de relevante forpligtelser, der pålægges virksomheder, som udbyder offentlige kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester i medfør af artikel 13a og 13b i direktiv 2002/21/EF

| c) | knytte vilkår vedrørende sikring af offentlige net mod uautoriseret adgang til den generelle tilladelse og anmode de virksomheder, der deltager i eventuelle kommende procedurer for tildeling af brugsret til radiofrekvenser i 5G-frekvensbånd, forpligte sig til at opfylde sikkerhedskravene i forbindelse med net i direktiv 2002/20/EF |
| --- | --- |

c)

knytte vilkår vedrørende sikring af offentlige net mod uautoriseret adgang til den generelle tilladelse og anmode de virksomheder, der deltager i eventuelle kommende procedurer for tildeling af brugsret til radiofrekvenser i 5G-frekvensbånd, forpligte sig til at opfylde sikkerhedskravene i forbindelse med net i direktiv 2002/20/EF

| d) | anvende andre forebyggende foranstaltninger, der tager sigte på at afbøde potentielle cybersikkerhedsrisici. |
| --- | --- |

d)

anvende andre forebyggende foranstaltninger, der tager sigte på at afbøde potentielle cybersikkerhedsrisici.

| 5. | De i punkt 4 omhandlede foranstaltninger bør omfatte strengere forpligtelser for leverandører og operatører til at holde de følsomme dele af nettene sikre samt forpligtelser til, hvor det er relevant, at give de kompetente nationale myndigheder adgang til relevante oplysninger om planlagte ændringer i elektroniske kommunikationsnet samt krav om specifikke informationsteknologikomponenter og -systemer, hvis sikkerhed og integritet på forhånd er afprøvet af de nationale kontrol-/certificeringslaboratorier. |
| --- | --- |

5.

| 6. | To eller flere medlemsstater bør gennemføre fælles sikkerhedsevalueringer, hvor de anvender og deler den passende tekniske ekspertise og de passende tekniske faciliteter vedrørende infrastrukturer, der understøtter det digitale økosystem og 5G-net, når f.eks. den samme virksomhed er aktiv eller anlægger netinfrastruktur i mere end én medlemsstat, eller hvis der er betydelige ligheder i netstrukturen. Det Europæiske Agentur for Cybersikkerhed (ENISA), Europol og Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC) bør prioritere anmodninger fra medlemsstaterne om støtte hertil. Resultaterne af disse evalueringer bør sendes til samarbejdsgruppen og netværket af enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser. |
| --- | --- |

6.

IV.   KOORDINERET INDSATS PÅ EU-PLAN

| 7. | For at udvikle en fælles tilgang til håndtering af cybersikkerhedsrisiciene i 5G-net bør medlemsstaterne senest den 30. april 2019 indføre et særligt arbejdsforløb i samarbejdsgruppen. Medlemsstaterne bør invitere de relevante myndigheder til at deltage i samarbejdsgruppens arbejde, når det findes hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

7.

En koordineret europæisk risikovurdering

| 8. | Medlemsstaterne bør udveksle oplysninger med hinanden og med de relevante EU-organer for at skabe en fælles bevidsthed om de eksisterende og potentielle cybersikkerhedsrisici i 5G-net. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Medlemsstaterne bør senest den 15. juli 2019 sende deres nationale risikovurderinger til Kommissionen og til Det Europæiske Agentur for Cybersikkerhed (ENISA). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Det Europæiske Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) bør udfærdige en konkret kortlægning af trusselsbilledet vedrørende 5G-net. Samarbejdsgruppen og netværket af enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser, som er oprettet ved direktiv (EU) 2016/1148, bør støtte denne proces. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Med støtte fra Kommissionen og sammen med Det Europæiske Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) bør medlemsstaterne under hensyntagen til alle disse forhold og senest den 1. oktober 2019 foretage en fælles evaluering af eksponeringen på EU-plan med hensyn til de risici, der er forbundet med infrastrukturer, som understøtter det digitale økosystem, navnlig 5G-net. |
| --- | --- |

11.

| 12. | I den fælles evaluering bør der lægges vægt på at analysere risiciene for de særligt følsomme eller sårbare elementer i 5G-nettets centrale dele, for drifts- og vedligeholdelsescentre samt for de 5G-accessnetelementer, som anvendes til industrielle applikationer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | I anden fase bør denne fælles evaluering udvides til at omfatte andre strategiske dele af den digitale værdikæde. |
| --- | --- |

13.

En fælles EU-værktøjskasse til håndtering af risiciene

| 14. | Samarbejdsgruppen bør i sit arbejde indkredse god praksis blandt de nationale foranstaltninger af den type, der omhandles i punkt 4. På grundlag af de nationale eksempler på god praksis bør der senest den 31. december 2019 opnås enighed om en værktøjskasse, der med passende, effektive og forholdsmæssige risikohåndterringsforanstaltninger til afbødning af de udpegede cybersikkerhedsrisici på nationalt plan og EU-plan kan tjene som rettesnor for Kommissionen i udviklingen af fælles minimumskrav som yderligere garanti for et højt cybersikkerhedsniveau for 5G-net i hele Unionen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Værktøjskassen bør omfatte:






  a) | en fortegnelse over de typer sikkerhedsrisici, der kan påvirke cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net (f.eks. risici vedrørende forsyningskæden, sårbart software, adgangskontrol, den retlige og politiske ramme, som leverandører af informations- og kommunikationsteknologiudstyr kan være underlagt i tredjelande), samt |
| --- | --- | --- |

15.

a)

en fortegnelse over de typer sikkerhedsrisici, der kan påvirke cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net (f.eks. risici vedrørende forsyningskæden, sårbart software, adgangskontrol, den retlige og politiske ramme, som leverandører af informations- og kommunikationsteknologiudstyr kan være underlagt i tredjelande), samt

| b) | en række mulige afhjælpende foranstaltninger (f.eks. certificering foretaget af en uafhængig tredjepart vedrørende hardware, software eller tjenester, formel afprøvning af hardware og software eller overensstemmelseskontrol, procedurer, der sikrer gennemførelse og håndhævelse af adgangskontrol, indkredsning af produkter, tjenester eller leverandører, der betragtes som potentielt ikke-sikre osv.). Foranstaltningerne bør omfatte alle typer sikkerhedsrisici, der efter risikovurderingen er blevet påpeget i en eller flere medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

en række mulige afhjælpende foranstaltninger (f.eks. certificering foretaget af en uafhængig tredjepart vedrørende hardware, software eller tjenester, formel afprøvning af hardware og software eller overensstemmelseskontrol, procedurer, der sikrer gennemførelse og håndhævelse af adgangskontrol, indkredsning af produkter, tjenester eller leverandører, der betragtes som potentielt ikke-sikre osv.). Foranstaltningerne bør omfatte alle typer sikkerhedsrisici, der efter risikovurderingen er blevet påpeget i en eller flere medlemsstater.

| 16. | Når der er opstillet europæiske cybersikkerhedscertificeringsordninger vedrørende 5G-net, bør medlemsstaterne i overensstemmelse med EU-retten vedtage nationale tekniske forskrifter, der foreskriver obligatorisk certificering af de informations- og kommunikationsteknologiske produkter, tjenester eller systemer, der omfattes af disse ordninger. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Medlemsstaterne bør sammen med Kommissionen fastlægge de vilkår vedrørende sikring af offentlige net mod uautoriseret adgang, der skal tilknyttes den generelle tilladelse, og sikkerhedskrav i forbindelse med net med henblik på at anmode om tilsagn fra de virksomheder, der deltager i procedurer for tildeling af brugsret til radiofrekvenser i 5G-frekvensbånd i henhold til direktiv 2002/20/EF. Disse bør, hvis det er muligt, afspejles i foranstaltningerne i punkt 4, litra c). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Medlemsstaterne bør samarbejde med Kommissionen om at udarbejde særlige sikkerhedskrav, der kan finde anvendelse ved offentlige indkøb i forbindelse med 5G-net. Heri bør indgå obligatoriske krav om at indføre cybersikkerhedscertificeringsordninger i forbindelse med offentlige udbud, for så vidt sådanne ordninger endnu ikke er bindende for alle leverandører og operatører. |
| --- | --- |

18.

V.   EVALUERING

| 19. | Medlemsstaterne bør samarbejde med Kommissionen om senest den 1. oktober 2020 at vurdere virkningerne af denne henstilling med henblik på at fastlægge hensigtsmæssige fremgangsmåder. I denne vurdering bør der tages højde for resultatet af den koordinerede EU-risikovurdering og EU-værktøjskassen. |
| --- | --- |

19.

Udfærdiget i Strasbourg, den 26. marts 2019.

På Kommissionens vegne

Julian KING

Medlem af Kommissionen

---

(1)  COM(2016) 588 final.

1

(2)  Det Europæiske Råds konklusioner af 21. og 22. marts 2019.

2

(3)  Tale om Unionens tilstand 2018 — Tid til europæisk suverænitet, den 12. september 2018.

3

(4)  JOIN(2019) 5 final.

4

(5)  www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0156+0+DOC+PDF+V0//DA.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33) og særdirektiverne.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 af 11. december 2018 om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (EUT L 321 af 17.12.2018, s. 36).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation)( EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37).

9

(10)  https://resilience.enisa.europa.eu/article-13.

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1).

11

(12)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets Forordning om ENISA, »EU's Agentur for Cybersikkerhed«, om ophævelse af forordning (EU) nr. 526/2013 og om cybersikkerhedscertificering af informations- og kommunikationsteknologi (»forordningen om cybersikkerhed«), COM(2017) 477 final — 2017/0225 (COD).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

13

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 af 19. marts 2019 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen (EUT L 79 I af 21.3.2019, s. 1).

15

(16)  Auktionsproceduren vedrørende mindst ét frekvensbånd forventes gennemført i 2019 i 11 medlemsstater: Belgien, Frankrig, Grækenland, Irland, Litauen Nederlandene, Portugal, Tjekkiet, Tyskland, Ungarn og Østrig. Der er i 2020 planlagt seks auktioner mere i følgende medlemsstater: Det Forenede Kongerige Litauen (forskellige frekvenser), Malta, Polen Slovakiet og Spanien. Kilde: http://5gobservatory.eu/observatory-overview/observatory-reports/.

16

---