# Uradni list L 75/2019

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 75 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6219. marec 2019 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 75

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6219. marec 2019

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/428 z dne 12. julija 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 v zvezi s tržnimi standardi v sektorju sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/429 z dne 11. januarja 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta glede metodologije in meril za ocenjevanje in priznavanje shem potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi v zvezi s kositrom, tantalom, volframom in zlatom | 59 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/430 z dne 18. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1178/2011 glede izvajanja omejenih privilegijev brez nadzora pred izdajo licence pilota lahkega zrakoplova (
  1
  ) | 66 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/431 z dne 18. marca 2019 o dvestošestindevetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida | 68 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/432 z dne 18. marca 2019 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom | 70 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2019/433 z dne 20. februarja 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem odboru v trgovinski sestavi, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, glede posodobitve prilog XXVIII-A (Pravila za finančne storitve), XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) in XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Sporazumu | 72 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2019/434 z dne 27. februarja 2019 o predlagani državljanski pobudi Europe CARES – Vključujoče kakovostno izobraževanje za invalidne otroke
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 1545) | 103 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2019/435 z dne 12. marca 2019 o predlagani državljanski pobudi z nazivom Housing for All
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 2004) | 105 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/436 z dne 18. marca 2019 o harmoniziranih standardih za stroje, pripravljenih v podporo Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 108 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 1/2019 Skupnega sveta, ustanovljenega na podlagi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani z dne 19. februarja 2019 o sprejetju Poslovnika Skupnega sveta ter Odbora za trgovino in razvoj [2019/437] | 120 |
| | * | Sklep št. 2/2019 Skupnega sveta, ustanovljenega na podlagi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, z dne 19. februarja 2019 o sprejetju Poslovnika za izogibanje sporom in njihovo reševanje ter Kodeksa ravnanja za arbitre in mediatorje [2019/438] | 128 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/428 z dne 12. julija 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 v zvezi s tržnimi standardi v sektorju sadja in zelenjave

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/429 z dne 11. januarja 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta glede metodologije in meril za ocenjevanje in priznavanje shem potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi v zvezi s kositrom, tantalom, volframom in zlatom

59

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/430 z dne 18. marca 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1178/2011 glede izvajanja omejenih privilegijev brez nadzora pred izdajo licence pilota lahkega zrakoplova (
  1
  )

1

66

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/431 z dne 18. marca 2019 o dvestošestindevetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

68

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/432 z dne 18. marca 2019 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom

70

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2019/433 z dne 20. februarja 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem odboru v trgovinski sestavi, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, glede posodobitve prilog XXVIII-A (Pravila za finančne storitve), XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) in XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Sporazumu

72

*

Sklep Komisije (EU) 2019/434 z dne 27. februarja 2019 o predlagani državljanski pobudi Europe CARES – Vključujoče kakovostno izobraževanje za invalidne otroke
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 1545)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 1545)

103

*

Sklep Komisije (EU) 2019/435 z dne 12. marca 2019 o predlagani državljanski pobudi z nazivom Housing for All
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 2004)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 2004)

105

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/436 z dne 18. marca 2019 o harmoniziranih standardih za stroje, pripravljenih v podporo Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta

108

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 1/2019 Skupnega sveta, ustanovljenega na podlagi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani z dne 19. februarja 2019 o sprejetju Poslovnika Skupnega sveta ter Odbora za trgovino in razvoj [2019/437]

120

*

Sklep št. 2/2019 Skupnega sveta, ustanovljenega na podlagi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, z dne 19. februarja 2019 o sprejetju Poslovnika za izogibanje sporom in njihovo reševanje ter Kodeksa ravnanja za arbitre in mediatorje [2019/438]

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/428

z dne 12. julija 2018

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 v zvezi s tržnimi standardi v sektorju sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 75(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 543/2011 (2) določa podrobna pravila glede tržnih standardov za sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 543/2011 (2) določa podrobna pravila glede tržnih standardov za sadje in zelenjavo.

| (2) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 dovoljuje trženje enot pakiranja, ki vsebujejo mešanice različnih vrst sadja in zelenjave z neto maso 5 kg ali manj. Za zagotovitev poštene trgovine in v odgovor na povpraševanje nekaterih potrošnikov po takih mešanicah, bi morala enaka pravila veljati za enote pakiranja, ki vsebujejo različne vrste sadja, in enote pakiranja, ki vsebujejo različne vrste zelenjave. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 dovoljuje trženje enot pakiranja, ki vsebujejo mešanice različnih vrst sadja in zelenjave z neto maso 5 kg ali manj. Za zagotovitev poštene trgovine in v odgovor na povpraševanje nekaterih potrošnikov po takih mešanicah, bi morala enaka pravila veljati za enote pakiranja, ki vsebujejo različne vrste sadja, in enote pakiranja, ki vsebujejo različne vrste zelenjave.

| (3) | V letih od 2013 do 2017 je delovna skupina za standarde kakovosti v kmetijstvu Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) pregledala standarde UN/ECE za jabolka, agrume, kivi, solato, kodrolistno endivijo in endivijo eskariol, breskve in nektarine, hruške, jagode, papriko, namizno grozdje in paradižnik. V izogib nepotrebnim oviram za trgovino bi bilo treba splošne in posebne tržne standarde za navedeno sadje in zelenjavo iz Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 uskladiti z novimi standardi UN/ECE. |
| --- | --- |

(3)

V letih od 2013 do 2017 je delovna skupina za standarde kakovosti v kmetijstvu Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) pregledala standarde UN/ECE za jabolka, agrume, kivi, solato, kodrolistno endivijo in endivijo eskariol, breskve in nektarine, hruške, jagode, papriko, namizno grozdje in paradižnik. V izogib nepotrebnim oviram za trgovino bi bilo treba splošne in posebne tržne standarde za navedeno sadje in zelenjavo iz Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 uskladiti z novimi standardi UN/ECE.

| (4) | Zlasti standardi UN/ECE določajo navedbo državne/območne kode ISO-3166-alpha skupaj s kodno oznako, ki predstavlja pakirnico ali odpremnika, če je fizični naslov pakirnice ali odpremnika v državi, ki ni država porekla proizvoda. To zahtevo bi bilo treba vključiti v Prilogo I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 543/2011. |
| --- | --- |

(4)

Zlasti standardi UN/ECE določajo navedbo državne/območne kode ISO-3166-alpha skupaj s kodno oznako, ki predstavlja pakirnico ali odpremnika, če je fizični naslov pakirnice ali odpremnika v državi, ki ni država porekla proizvoda. To zahtevo bi bilo treba vključiti v Prilogo I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 543/2011.

| (5) | Uredbo (EU) št. 543/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (EU) št. 543/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Da bi izvajalci imeli dovolj časa, da se prilagodijo novi zahtevi glede državne kode, bi jim bilo treba dovoliti, da obstoječe uradno izdane ali sprejete kodne oznake, ki predstavljajo pakirnico ali odpremnika, uporabljajo do 31. decembra 2019 – |
| --- | --- |

(6)

Da bi izvajalci imeli dovolj časa, da se prilagodijo novi zahtevi glede državne kode, bi jim bilo treba dovoliti, da obstoječe uradno izdane ali sprejete kodne oznake, ki predstavljajo pakirnico ali odpremnika, uporabljajo do 31. decembra 2019 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 se spremeni:

| (1) | člen 7 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7
  Mešanice

  1.   Dovoli se trženje enot pakiranja, ki vsebujejo mešanice različnih vrst sadja, zelenjave ali sadja in zelenjave z neto maso 5 kg ali manj, če:






  (a) | so proizvodi iste kakovosti in če vsak zadevni proizvod izpolnjuje ustrezni posebni tržni standard oziroma splošni tržni standard, če posebnega tržnega standarda za zadevni proizvod ni, |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Mešanice

1.   Dovoli se trženje enot pakiranja, ki vsebujejo mešanice različnih vrst sadja, zelenjave ali sadja in zelenjave z neto maso 5 kg ali manj, če:

(a)

so proizvodi iste kakovosti in če vsak zadevni proizvod izpolnjuje ustrezni posebni tržni standard oziroma splošni tržni standard, če posebnega tržnega standarda za zadevni proizvod ni,

| (b) | je enota pakiranja ustrezno označena v skladu s tem poglavjem ter |
| --- | --- |

(b)

je enota pakiranja ustrezno označena v skladu s tem poglavjem ter

| (c) | mešanica ne zavaja potrošnika. |
| --- | --- |

(c)

mešanica ne zavaja potrošnika.

2.   Zahteve odstavka 1(a) ne veljajo za proizvode, ki so vključeni v mešanico in niso proizvodi sektorja sadja in zelenjave, kot so določeni v členu 1(2)(i) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

3.   Če so proizvodi v mešanici s poreklom iz več kot ene države članice ali tretje države, se lahko polno ime držav porekla ustrezno nadomesti z eno od naslednjih možnosti:

| (a) | „mešanica sadja s poreklom v EU“, „mešanica zelenjave s poreklom v EU“ ali „mešanica sadja in zelenjave s poreklom v EU“, |
| --- | --- |

(a)

„mešanica sadja s poreklom v EU“, „mešanica zelenjave s poreklom v EU“ ali „mešanica sadja in zelenjave s poreklom v EU“,

| (b) | „mešanica sadja s poreklom zunaj EU“, „mešanica zelenjave s poreklom zunaj EU“ ali „mešanica sadja in zelenjave s poreklom zunaj EU“, |
| --- | --- |

(b)

„mešanica sadja s poreklom zunaj EU“, „mešanica zelenjave s poreklom zunaj EU“ ali „mešanica sadja in zelenjave s poreklom zunaj EU“,

| (c) | „mešanica sadja s poreklom v EU in zunaj EU“, „mešanica zelenjave s poreklom v EU in zunaj EU“ ali „mešanica sadja in zelenjave s poreklom v EU in zunaj EU“. |
| --- | --- |

(c)

„mešanica sadja s poreklom v EU in zunaj EU“, „mešanica zelenjave s poreklom v EU in zunaj EU“ ali „mešanica sadja in zelenjave s poreklom v EU in zunaj EU“.

(*1)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).“;"

*1

| (2) | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Prehodna določba

Uradno izdane ali sprejete kodne oznake, ki predstavljajo pakirnico ali odpremnika, ki ne vključujejo državne/območne kode ISO-3166-alpha, se lahko še naprej uporabljajo do 31. decembra 2019.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2018

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (UL L 157, 15.6.2011, str. 1).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA I

TRŽNI STANDARDI IZ ČLENA 3

DEL A

Splošni tržni standard

Namen tega splošnega tržnega standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za sadje in zelenjavo po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

1.   Minimalne zahteve

Ob upoštevanju dovoljenih odstopanj morajo biti proizvodi:

| — | nepoškodovani, |
| --- | --- |

—

nepoškodovani,

| — | zdravi; proizvodi, ki so gnili ali poškodovani, tako da niso primerni za uživanje, se izključijo, |
| --- | --- |

—

zdravi; proizvodi, ki so gnili ali poškodovani, tako da niso primerni za uživanje, se izključijo,

| — | čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Stanje proizvodov mora biti takšno, da ti lahko:

| — | prenesejo prevoz in rokovanje, |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in rokovanje,

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

2.   Minimalne zahteve glede zrelosti

Proizvodi morajo biti dovolj razviti, vendar ne preveč razviti in sadje mora biti dovolj zrelo, ne sme pa biti prezrelo.

Razvitost in zrelost proizvodov morata biti takšni, da omogočata nadaljnje zorenje proizvodov, dokler ne dosežejo zadostne stopnje zrelosti.

3.   Dovoljeno odstopanje

V vsaki seriji se dovoli odstopanje v višini 10 % glede na število ali maso proizvoda, ki ne zadosti minimalnim zahtevam glede kakovosti. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

4.   Označevanje

Vsaka enota pakiranja (1) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

A.   Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer: ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Poreklo

Polno ime države porekla (2). Za proizvode s poreklom iz države članice se ime navede v jeziku države porekla ali v katerem koli drugem jeziku, ki ga razumejo potrošniki v namembni državi. Za druge proizvode se ime navede v katerem koli jeziku, ki ga razumejo potrošniki v namembni državi.

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL B

Posebni tržni standardi

DEL 1:   TRŽNI STANDARD ZA JABOLKA

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za jabolka sort (kultivarjev), vzgojenih iz Malus domestica Borkh., ki se porabniku dobavljajo sveža, pri čemer so izključena jabolka za industrijsko predelavo.

II.   DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za jabolka po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

A.   Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti jabolka v vseh razredih:

| — | nepoškodovana, |
| --- | --- |

—

nepoškodovana,

| — | zdrava; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrava; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čista, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čista, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez večje steklavosti, razen pri sortah, označenih z „V“, navedenih v dodatku k temu standardu, |
| --- | --- |

—

brez večje steklavosti, razen pri sortah, označenih z „V“, navedenih v dodatku k temu standardu,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Jabolka morajo biti ustrezno razvita in v takem stanju, da lahko:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Jabolka morajo biti dovolj razvita in zrela.

Razvitost in zrelost jabolk morata biti takšni, da omogočata nadaljnje zorenje proizvodov, dokler ne dosežejo stopnje zrelosti, značilne za posamezno sorto.

Da se preverijo minimalne zahteve glede zrelosti, je treba upoštevati različne parametre (npr. morfološki vidik, okus, čvrstost in indeks refraktometra).

C.   Razvrstitev

Jabolka se razvrščajo v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Jabolka v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Njihove lastnosti morajo biti značilne za sorto (3) in pecelj mora biti nepoškodovan.

Jabolka morajo imeti naslednjo značilnost sorte glede najmanjše obarvanosti površine:

| — | 3/4 celotne površine so rdeče obarvane v primeru skupine obarvanosti A, |
| --- | --- |

—

3/4 celotne površine so rdeče obarvane v primeru skupine obarvanosti A,

| — | 1/2 celotne površine je mešano rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti B, |
| --- | --- |

—

1/2 celotne površine je mešano rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti B,

| — | 1/3 celotne površine je rahlo rdeče obarvana, pordečena ali prižasta v primeru skupine obarvanosti C, |
| --- | --- |

—

1/3 celotne površine je rahlo rdeče obarvana, pordečena ali prižasta v primeru skupine obarvanosti C,

| — | v primeru skupine obarvanosti D ni najmanjše zahteve glede obarvanosti. |
| --- | --- |

—

v primeru skupine obarvanosti D ni najmanjše zahteve glede obarvanosti.

Meso mora biti popolnoma zdravo.

Biti morajo brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če te ne vplivajo na splošni videz proizvoda, na kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in na predstavitev v pakiranju:

| — | neznatne pomanjkljivosti na kožici, |
| --- | --- |

—

neznatne pomanjkljivosti na kožici,

| — | neznatna mrežavost (4), kot npr.:






  — | rjasti madeži, ki niso zunaj peceljne jamice in ne smejo biti hrapavi in/ali |
| --- | --- | --- |

—

neznatna mrežavost (4), kot npr.:

—

rjasti madeži, ki niso zunaj peceljne jamice in ne smejo biti hrapavi in/ali

| — | majhne in posamične sledi mrežavosti. |
| --- | --- |

—

majhne in posamične sledi mrežavosti.

(ii)   Razred I

Jabolka tega razreda morajo biti dobre kakovosti. Njihove lastnosti morajo biti značilne za sorto (5).

Jabolka morajo imeti naslednjo značilnost sorte glede najmanjše obarvanosti površine:

| — | 1/2 celotne površine je rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti A, |
| --- | --- |

—

1/2 celotne površine je rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti A,

| — | 1/3 celotne površine je mešano rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti B, |
| --- | --- |

—

1/3 celotne površine je mešano rdeče obarvana v primeru skupine obarvanosti B,

| — | 1/10 celotne površine je rahlo rdeče obarvana, pordečena ali prižasta v primeru skupine obarvanosti C, |
| --- | --- |

—

1/10 celotne površine je rahlo rdeče obarvana, pordečena ali prižasta v primeru skupine obarvanosti C,

| — | v primeru skupine obarvanosti D ni najmanjše zahteve glede obarvanosti. |
| --- | --- |

—

v primeru skupine obarvanosti D ni najmanjše zahteve glede obarvanosti.

Meso mora biti popolnoma zdravo.

Dovolijo se lahko naslednje majhne pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki,

| — | majhne pomanjkljivosti v razvoju, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v razvoju,

| — | majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | če gre za majhne poškodbe (odrgnine), ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2, in ne smejo biti razbarvane, |
| --- | --- |

—

če gre za majhne poškodbe (odrgnine), ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2, in ne smejo biti razbarvane,

| — | majhne pomanjkljivosti na kožici, ki:






  — | so lahko dolge največ 2 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti na kožici, ki:

—

so lahko dolge največ 2 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | skupaj ne presegajo 1 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 0,25 cm2; |
| --- | --- |

—

skupaj ne presegajo 1 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 0,25 cm2;

| — | zelo majhna mrežavost (6), kot npr.:






  — | rjasti madeži, ki lahko segajo rahlo zunaj peceljne jamice ali pestiča in ne smejo biti hrapavi in/ali |
| --- | --- | --- |

—

zelo majhna mrežavost (6), kot npr.:

—

rjasti madeži, ki lahko segajo rahlo zunaj peceljne jamice ali pestiča in ne smejo biti hrapavi in/ali

| — | tanka mrežavost, ki ne presega 1/5 celotne površine sadeža in ne sme biti močno kontrastna glede na splošno obarvanost plodov in/ali |
| --- | --- |

—

tanka mrežavost, ki ne presega 1/5 celotne površine sadeža in ne sme biti močno kontrastna glede na splošno obarvanost plodov in/ali

| — | zgoščena mrežavost, ki ne presega 1/20 celotne površine sadeža, pri čemer |
| --- | --- |

—

zgoščena mrežavost, ki ne presega 1/20 celotne površine sadeža, pri čemer

| — | tanka mrežavost in zgoščena mrežavost skupaj ne presegata 1/5 celotne površine sadeža. |
| --- | --- |

—

tanka mrežavost in zgoščena mrežavost skupaj ne presegata 1/5 celotne površine sadeža.

Pecelj sme manjkati, če je lom gladek in če kožica ob peclju ni poškodovana.

(iii)   Razred II

V ta razred se uvrstijo jabolka, ki ne izpolnjujejo zahtev za uvrstitev v višji razred, izpolnjujejo pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Meso mora biti brez večjih pomanjkljivosti.

Dovolijo se lahko naslednje nepravilnosti pod pogojem, da jabolka ohranijo svoje bistvene značilnosti glede kakovosti, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitve:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | pomanjkljivosti pri razvoju, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti pri razvoju,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | majhne poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 1,5 cm2 površine, ki je lahko rahlo razbarvana, |
| --- | --- |

—

majhne poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 1,5 cm2 površine, ki je lahko rahlo razbarvana,

| — | pomanjkljivosti na kožici, ki:






  — | so lahko dolge največ 4 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

pomanjkljivosti na kožici, ki:

—

so lahko dolge največ 4 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | skupaj ne presegajo 2,5 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2; |
| --- | --- |

—

skupaj ne presegajo 2,5 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2;

| — | zelo majhna mrežavost (7), kot npr.:






  — | rjasti madeži, ki lahko segajo zunaj peceljne jamice ali pestiča in so lahko rahlo hrapavi in/ali |
| --- | --- | --- |

—

zelo majhna mrežavost (7), kot npr.:

—

rjasti madeži, ki lahko segajo zunaj peceljne jamice ali pestiča in so lahko rahlo hrapavi in/ali

| — | tanka mrežavost, ki ne presega 1/2 celotne površine sadeža in ne sme biti močno kontrastna glede na splošno obarvanost plodov in/ali |
| --- | --- |

—

tanka mrežavost, ki ne presega 1/2 celotne površine sadeža in ne sme biti močno kontrastna glede na splošno obarvanost plodov in/ali

| — | zgoščena mrežavost, ki ne presega 1/3 celotne površine sadeža, pri čemer |
| --- | --- |

—

zgoščena mrežavost, ki ne presega 1/3 celotne površine sadeža, pri čemer

| — | tanka mrežavost in zgoščena mrežavost skupaj ne presegata 1/2 celotne površine sadeža. |
| --- | --- |

—

tanka mrežavost in zgoščena mrežavost skupaj ne presegata 1/2 celotne površine sadeža.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom ekvatorialnega dela ali z maso plodu.

Najmanjša velikost je 60 mm, če je izražena s premerom, ali 90 g, če je izražena z maso. Plodovi manjših velikosti so lahko sprejemljivi, če je vrednost brix (8) večja ali enaka 10,5° brix, velikost pa ni manjša od 50 mm ali 70 g.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti plodov v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | za plodove, katerih velikost se določi s premerom:






  — | 5 mm za razred „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih. Za jabolka sort Bramley's Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) in Horneburger pa je lahko razlika v premeru največjega in najmanjšega plodu do 10 mm ter |
| --- | --- | --- |

(a)

za plodove, katerih velikost se določi s premerom:

—

5 mm za razred „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih. Za jabolka sort Bramley's Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) in Horneburger pa je lahko razlika v premeru največjega in najmanjšega plodu do 10 mm ter

| — | 10 mm za plodove iz razreda I, ki so pakirani v prodajni embalaži ali v razsutem stanju v enoti pakiranja. Za jabolka sort Bramley's Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) in Horneburger pa je lahko razlika v premeru največjega in najmanjšega plodu do 20 mm, ali |
| --- | --- |

—

10 mm za plodove iz razreda I, ki so pakirani v prodajni embalaži ali v razsutem stanju v enoti pakiranja. Za jabolka sort Bramley's Seedling (Bramley, Triomphe de Kiel) in Horneburger pa je lahko razlika v premeru največjega in najmanjšega plodu do 20 mm, ali

| (b) | za plodove, katerih velikost se določi z maso:






  — | za razred „ekstra“ in za jabolka iz razredov I in II, ki so pakirana v vrstah in vložkih:






  Razpon (g) | Razlika v masi (g) |
| --- | --- | --- | --- |
| 70–90 | 15 g |
| 91–135 | 20 g |
| 136–200 | 30 g |
| 201–300 | 40 g |
| > 300 | 50 g |

(b)

za plodove, katerih velikost se določi z maso:

—

za razred „ekstra“ in za jabolka iz razredov I in II, ki so pakirana v vrstah in vložkih:

Razpon (g)

Razlika v masi (g)

70–90

15 g

91–135

20 g

136–200

30 g

201–300

40 g

> 300

50 g

| — | za plodove iz razreda I, ki so pakirani v prodajni embalaži ali v razsutem stanju v enoti pakiranja:






  Razpon (g) | Izenačenost (g) |
| --- | --- | --- |
| 70–135 | 35 |
| 136–300 | 70 |
| > 300 | 100 |

—

za plodove iz razreda I, ki so pakirani v prodajni embalaži ali v razsutem stanju v enoti pakiranja:

Razpon (g)

Izenačenost (g)

70–135

35

136–300

70

> 300

100

Za plodove iz razreda II, ki so pakirani v prodajni embalaži ali v razsutem stanju v enoti pakiranja, ni določena zahteva glede izenačenosti po velikosti.

Sorte miniaturnih jabolk, ki so označene z „M“ v dodatku k temu standardu, so izvzete iz določb o velikosti. Navedene miniaturne sorte morajo imeti vrednost brix najmanj (9) 12°.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % jabolk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % jabolk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % jabolk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi jabolk, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti. To odstopanje se ne sme uporabljati za plodove velikosti:

| — | 5 mm ali več pod najmanjšim premerom, |
| --- | --- |

—

5 mm ali več pod najmanjšim premerom,

| — | 10 g ali več pod najmanjšo maso. |
| --- | --- |

—

10 g ali več pod najmanjšo maso.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Vsebina vsakega pakiranja mora biti izenačena in mora vsebovati le jabolka istega porekla, sorte, kakovosti in velikosti (če so sortirana po velikosti) ter iste stopnje zrelosti.

V razredu „ekstra“ morajo biti plodovi izenačeni tudi po obarvanosti.

Vendar se lahko mešanica jabolk izrazito različnih sort pakira skupaj v prodajnem pakiranju, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, in za vsako zadevno sorto, po poreklu. Izenačenost po velikosti se ne zahteva.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino. Informacije, ki so z laserjem vtisnjene na posamezen plod, ne bi smele povzročiti pomanjkljivosti na mesu ali kožici.

B.   Embalaža

Jabolka morajo biti pakirana tako, da so ustrezno zaščitena. Zlasti mora biti prodajna embalaža z neto maso, ki je večja od 3 kg, dovolj trdna, da zagotovi pravilno zaščito proizvodov.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja (10) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

A.   Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

| — | „Jabolka“, če vsebina ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Jabolka“, če vsebina ni vidna od zunaj.

| — | Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort jabolk, imena različnih sort.
  Ime sorte se lahko nadomesti s sopomenko. Trgovsko ime (11) se lahko le doda sorti ali sopomenki.
  V primeru mutantov z zaščito sorte, lahko to ime sorte nadomesti osnovno ime sorte. V primeru mutantov brez zaščite sorte, se lahko to ime mutanta navede le dodatno poleg osnovnega imena sorte. |
| --- | --- |

—

Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort jabolk, imena različnih sort.

Ime sorte se lahko nadomesti s sopomenko. Trgovsko ime (11) se lahko le doda sorti ali sopomenki.

V primeru mutantov z zaščito sorte, lahko to ime sorte nadomesti osnovno ime sorte. V primeru mutantov brez zaščite sorte, se lahko to ime mutanta navede le dodatno poleg osnovnega imena sorte.

| — | „Miniaturna sorta“, kadar je ustrezno. |
| --- | --- |

—

„Miniaturna sorta“, kadar je ustrezno.

C.   Poreklo proizvoda

Država porekla (12) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort jabolk različnega porekla, je pri imenu zadevne sorte treba navesti državo porekla.

D.   Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost ali število enot pri pakiranju v vrste in vložke. |
| --- | --- |

—

Velikost ali število enot pri pakiranju v vrste in vložke.

Če je označena velikost, je izražena:

| (a) | pri proizvodih, za katere veljajo pravila o izenačenosti, najmanjši in največji premer ali najmanjša in največja masa, |
| --- | --- |

(a)

pri proizvodih, za katere veljajo pravila o izenačenosti, najmanjši in največji premer ali najmanjša in največja masa,

| (b) | neobvezno pri proizvodih, za katere ne veljajo pravila o izenačenosti: kot premer ali masa najmanjšega plodu v enoti pakiranja z navedbo „in več“, ali enakovredna označba, ali kadar je to ustrezno, kot premer ali masa največjega plodu v pakiranju. |
| --- | --- |

(b)

neobvezno pri proizvodih, za katere ne veljajo pravila o izenačenosti: kot premer ali masa najmanjšega plodu v enoti pakiranja z navedbo „in več“, ali enakovredna označba, ali kadar je to ustrezno, kot premer ali masa največjega plodu v pakiranju.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

„Dodatek

Nepopoln seznam sort jabolk

Plodovi sort, ki niso na seznamu, morajo biti razvrščeni glede na svoje sortne lastnosti.

Nekatere od spodaj navedenih sort smejo biti v prometu pod trgovskimi imeni, za katera je bila zahtevana ali pridobljena zaščita blagovne znamke v eni ali več državah. V prvih treh stolpcih spodnje razpredelnice niso navedene take blagovne znamke. Sklicevanje na znane blagovne znamke je zgolj v vednost navedeno v četrtem stolpcu.

Legenda:

| M | = | miniaturna sorta |
| --- | --- | --- |
| R | = | sorta z mrežavostjo |
| V | = | steklavost |
| * | = | mutant brez zaščite sorte, vendar povezan z registrirano/zaščiteno blagovno znamko; mutanti, ki niso označeni z zvezdico, so zaščitene sorte |

M

=

miniaturna sorta

R

=

sorta z mrežavostjo

V

=

steklavost

*

=

mutant brez zaščite sorte, vendar povezan z registrirano/zaščiteno blagovno znamko; mutanti, ki niso označeni z zvezdico, so zaščitene sorte

| Sorte | Mutant | Sopomenke | Blagovne znamke | Skupina glede na obarvanost | Dodatne specifikacije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| African Red | | | African Carmine TM | B | |
| Akane | | Tohoku 3, Primerouge | | B | |
| Alkmene | | Early Windsor | | C | |
| Alwa | | | | B | |
| Amasya | | | | B | |
| Ambrosia | | | Ambrosia ® | B | |
| Annurca | | | | B | |
| Ariane | | | Les Naturianes ® | B | |
| Arlet | | Swiss Gourmet | | B | R |
| AW 106 | | | Sapora ® | C | |
| Belgica | | | | B | |
| Belle de Boskoop | | Schone van Boskoop, Goudreinette | | D | R |
| | Boskoop rouge | Red Boskoop, Roter Boskoop, Rode Boskoop | | B | R |
| | Boskoop Valastrid | | | B | R |
| Berlepsch | | Freiherr von Berlepsch | | C | |
| | Berlepsch rouge | Red Berlepsch, Roter Berlepsch | | B | |
| Braeburn | | | | B | |
| | Hidala | | Hillwell ® | A | |
| | Joburn | | Aurora TM, Red Braeburn TM, Southern Rose TM | A | |
| | Lochbuie Red Braeburn | | | A | |
| | Mahana Red Braeburn | | Redfield ® | A | |
| | Mariri Red | | Eve TM, Aporo ® | A | |
| | Royal Braeburn | | | A | |
| Bramley's Seedling | | Bramley, Triomphe de Kiel | | D | |
| Cardinal | | | | B | |
| Caudle | | | Cameo ®, Camela® | B | |
| | Cauflight | | Cameo ®, Camela® | A | |
| CIV323 | | | Isaaq ® | B | |
| CIVG198 | | | Modi ® | A | |
| Civni | | | Rubens ® | B | |
| Collina | | | | C | |
| Coop 38 | | | Goldrush ®, Delisdor ® | D | R |
| Coop 39 | | | Crimson Crisp ® | A | |
| Coop 43 | | | Juliet ® | B | |
| Coromandel Red | | Corodel | | A | |
| Cortland | | | | B | |
| Cox's Orange Pippin | | Cox orange, Cox's O.P. | | C | R |
| Cripps Pink | | | Pink Lady ®, Flavor Rose ® | C | |
| | Lady in Red | | Pink Lady ® | B | |
| | Rosy Glow | | Pink Lady ® | B | |
| | Ruby Pink | | | B | |
| Cripps Red | | | Sundowner TM, Joya ® | B | |
| Dalinbel | | | Antares ® | B | R |
| Delblush | | | Tentation ® | D | |
| Delcorf | | | Delbarestivale ® | C | |
| | Celeste | | | B | |
| | Bruggers Festivale | | Sissired ® | A | |
| | Dalili | | Ambassy ® | A | |
| | Wonik* | | Appache ® | A | |
| Delcoros | | | Autento ® | A | |
| Delgollune | | | Delbard Jubilé ® | B | |
| Delicious ordinaire | | Ordinary Delicious | | B | |
| Discovery | | | | C | |
| Dykmanns Zoet | | | | C | |
| Egremont Russet | | | | D | R |
| Elise | | De Roblos, Red Delight | | A | |
| Elstar | | | | C | |
| | Bel-El | | Red Elswout ® | C | |
| | Daliest | | Elista ® | C | |
| | Daliter | | Elton TM | C | |
| | Elshof | | | C | |
| | Elstar Boerekamp | | Excellent Star ® | C | |
| | Elstar Palm | | Elstar PCP ® | C | |
| | Goedhof | | Elnica ® | C | |
| | Red Elstar | | | C | |
| | RNA9842 | | Red Flame ® | C | |
| | Valstar | | | C | |
| | Vermuel | | Elrosa ® | C | |
| Empire | | | | A | |
| Fiesta | | Red Pippin | | C | |
| Fresco | | | Wellant ® | B | R |
| Fuji | | | | B | V |
| | Aztec | | Fuji Zhen ® | A | V |
| | Brak | | Fuji Kiku ® 8 | B | V |
| | Fuji Fubrax | | Fuji Kiku ® Fubrax | B | V |
| | Fuji Supreme | | | A | V |
| | Heisei Fuji | | Beni Shogun ® | A | V |
| | Raku-Raku | | | B | V |
| Gala | | | | C | |
| | Baigent | | Brookfield ® | A | |
| | Bigigalaprim | | Early Red Gala ® | B | |
| | Fengal | | Gala Venus | A | |
| | Gala Schnico | | Schniga ® | A | |
| | Gala Schnico Red | | Schniga ® | A | |
| | Galaval | | | A | |
| | Galaxy | | Selekta ® | B | |
| | Gilmac | | Neon ® | A | |
| | Imperial Gala | | | B | |
| | Jugula | | | B | |
| | Mitchgla | | Mondial Gala ® | B | |
| | Natali Gala | | | B | |
| | Regal Prince | | Gala Must ® | B | |
| | Royal Beaut | | | A | |
| | Simmons | | Buckeye ® Gala | A | |
| Gloster | | | | B | |
| Golden 972 | | | | D | |
| Golden Delicious | | Golden | | D | |
| | CG10 Yellow Delicious | | Smothee ® | D | |
| | Golden Delicious Reinders | | Reinders ® | D | |
| | Golden Parsi | | Da Rosa ® | D | |
| | Leratess | | Pink Gold ® | D | |
| | Quemoni | | Rosagold ® | D | |
| Goldstar | | | Rezista Gold Granny ® | D | |
| Gradigold | | | Golden Supreme TM, Golden Extreme TM | D | |
| Gradiyel | | | Goldkiss ® | D | |
| Granny Smith | | | | D | |
| | Dalivair | | Challenger ® | D | |
| Gravensteiner | | Gravenstein | | D | |
| Hokuto | | | | C | |
| Holsteiner Cox | | Holstein | | C | R |
| Honeycrisp | | | Honeycrunch ® | C | |
| Horneburger | | | | D | |
| Idared | | | | B | |
| | Idaredest | | | B | |
| | Najdared | | | B | |
| Ingrid Marie | | | | B | R |
| James Grieve | | | | D | |
| Jonagold | | | | C | |
| | Early Jonagold | | Milenga ® | C | |
| | Dalyrian | | | C | |
| | Decosta | | | C | |
| | Jonagold Boerekamp | | Early Queen ® | C | |
| | Jonagold Novajo | Veulemanns | | C | |
| | Jonagored | | Morren's Jonagored ® | C | |
| | Jonagored Supra | | Morren's Jonagored ® Supra ® | C | |
| | Red Jonaprince | | Wilton's ®, Red Prince ® | C | |
| | Rubinstar | | | C | |
| | Schneica | Jonica | | C | |
| | Vivista | | | C | |
| Jonathan | | | | B | |
| Karmijn de Sonnaville | | | | C | R |
| La Flamboyante | | | Mairac ® | B | |
| Laxton's Superb | | | | C | R |
| Ligol | | | | B | |
| Lobo | | | | B | |
| Lurefresh | | | Redlove ® Era ® | A | |
| Lureprec | | | Redlove ® Circe ® | A | |
| Luregust | | | Redlove ® Calypso ® | A | |
| Luresweet | | | Redlove ® Odysso ® | A | |
| Maigold | | | | B | |
| Maribelle | | | Lola ® | B | |
| McIntosh | | | | B | |
| Melrose | | | | C | |
| Milwa | | | Diwa ®, Junami ® | B | |
| Moonglo | | | | C | |
| Morgenduft | | Imperatore | | B | |
| Mountain Cove | | | Ginger Gold TM | D | |
| Mutsu | | Crispin | | D | |
| Newton | | | | C | |
| Nicogreen | | | Greenstar ® | D | |
| Nicoter | | | Kanzi ® | B | |
| Northern Spy | | | | C | |
| Ohrin | | Orin | | D | |
| Paula Red | | | | B | |
| Pinova | | | Corail ® | C | |
| | RoHo 3615 | | Evelina ® | B | |
| Piros | | | | C | |
| Plumac | | | Koru ® | B | |
| Prem A153 | | | Lemonade ®, Honeymoon ® | C | |
| Prem A17 | | | Smitten ® | C | |
| Prem A280 | | | SweetieTM | B | |
| Prem A96 | | | Rockit TM | B | M |
| Rafzubin | | | Rubinette ® | C | |
| | Rafzubex | | Rubinette ® Rosso | A | |
| Rajka | | | Rezista Romelike ® | B | |
| Red Delicious | | Rouge américaine | | A | |
| | Campsur | | Red Chief ® | A | |
| | Erovan | | Early Red One ® | A | |
| | Evasni | | Scarlet Spur ® | A | |
| | Stark Delicious | | | A | |
| | Starking | | | C | |
| | Starkrimson | | | A | |
| | Starkspur | | | A | |
| | Topred | | | A | |
| | Trumdor | | Oregon Spur Delicious ® | A | |
| Reine des Reinettes | | Gold Parmoné, Goldparmäne | | C | V |
| Reinette grise du Canada | | Graue Kanadarenette, Renetta Canada | | D | R |
| Rome Beauty | | Belle de Rome, Rome, Rome Sport | | B | |
| Rubin | | | | C | |
| Rubinola | | | | B | |
| Šampion | | Shampion, Champion, Szampion | | B | |
| | Reno 2 | | | A | |
| | Šampion Arno | Szampion Arno | | A | |
| Santana | | | | B | |
| Sciearly | | | Pacific Beauty TM | A | |
| Scifresh | | | Jazz TM | B | |
| Sciglo | | | Southern Snap TM | A | |
| Scilate | | | Envy ® | B | |
| Sciray | | GS48 | | A | |
| Scired | | | Pacific Queen TM | A | R |
| Sciros | | | Pacific Rose TM | A | |
| Senshu | | | | C | |
| Spartan | | | | A | |
| Stayman | | | | B | |
| Summerred | | | | B | |
| Sunrise | | | | A | |
| Sunset | | | | D | R |
| Suntan | | | | D | R |
| Sweet Caroline | | | | C | |
| Topaz | | | | B | |
| Tydeman's Early Worcester | | Tydeman's Early | | B | |
| Tsugaru | | | | C | |
| UEB32642 | | | Opal ® | D | |
| Worcester Pearmain | | | | B | |
| York | | | | B | |
| Zari | | | | B | |

Sorte

Mutant

Sopomenke

Blagovne znamke

Skupina glede na obarvanost

Dodatne specifikacije

African Red

African Carmine TM

B

Akane

Tohoku 3, Primerouge

B

Alkmene

Early Windsor

C

Alwa

B

Amasya

B

Ambrosia

Ambrosia ®

B

Annurca

B

Ariane

Les Naturianes ®

B

Arlet

Swiss Gourmet

B

R

AW 106

Sapora ®

C

Belgica

B

Belle de Boskoop

Schone van Boskoop, Goudreinette

D

R

Boskoop rouge

Red Boskoop, Roter Boskoop, Rode Boskoop

B

R

Boskoop Valastrid

B

R

Berlepsch

Freiherr von Berlepsch

C

Berlepsch rouge

Red Berlepsch, Roter Berlepsch

B

Braeburn

B

Hidala

Hillwell ®

A

Joburn

Aurora TM, Red Braeburn TM, Southern Rose TM

A

Lochbuie Red Braeburn

A

Mahana Red Braeburn

Redfield ®

A

Mariri Red

Eve TM, Aporo ®

A

Royal Braeburn

A

Bramley's Seedling

Bramley, Triomphe de Kiel

D

Cardinal

B

Caudle

Cameo ®, Camela®

B

Cauflight

Cameo ®, Camela®

A

CIV323

Isaaq ®

B

CIVG198

Modi ®

A

Civni

Rubens ®

B

Collina

C

Coop 38

Goldrush ®, Delisdor ®

D

R

Coop 39

Crimson Crisp ®

A

Coop 43

Juliet ®

B

Coromandel Red

Corodel

A

Cortland

B

Cox's Orange Pippin

Cox orange, Cox's O.P.

C

R

Cripps Pink

Pink Lady ®, Flavor Rose ®

C

Lady in Red

Pink Lady ®

B

Rosy Glow

Pink Lady ®

B

Ruby Pink

B

Cripps Red

Sundowner TM, Joya ®

B

Dalinbel

Antares ®

B

R

Delblush

Tentation ®

D

Delcorf

Delbarestivale ®

C

Celeste

B

Bruggers Festivale

Sissired ®

A

Dalili

Ambassy ®

A

Wonik*

Appache ®

A

Delcoros

Autento ®

A

Delgollune

Delbard Jubilé ®

B

Delicious ordinaire

Ordinary Delicious

B

Discovery

C

Dykmanns Zoet

C

Egremont Russet

D

R

Elise

De Roblos, Red Delight

A

Elstar

C

Bel-El

Red Elswout ®

C

Daliest

Elista ®

C

Daliter

Elton TM

C

Elshof

C

Elstar Boerekamp

Excellent Star ®

C

Elstar Palm

Elstar PCP ®

C

Goedhof

Elnica ®

C

Red Elstar

C

RNA9842

Red Flame ®

C

Valstar

C

Vermuel

Elrosa ®

C

Empire

A

Fiesta

Red Pippin

C

Fresco

Wellant ®

B

R

Fuji

B

V

Aztec

Fuji Zhen ®

A

V

Brak

Fuji Kiku ® 8

B

V

Fuji Fubrax

Fuji Kiku ® Fubrax

B

V

Fuji Supreme

A

V

Heisei Fuji

Beni Shogun ®

A

V

Raku-Raku

B

V

Gala

C

Baigent

Brookfield ®

A

Bigigalaprim

Early Red Gala ®

B

Fengal

Gala Venus

A

Gala Schnico

Schniga ®

A

Gala Schnico Red

Schniga ®

A

Galaval

A

Galaxy

Selekta ®

B

Gilmac

Neon ®

A

Imperial Gala

B

Jugula

B

Mitchgla

Mondial Gala ®

B

Natali Gala

B

Regal Prince

Gala Must ®

B

Royal Beaut

A

Simmons

Buckeye ® Gala

A

Gloster

B

Golden 972

D

Golden Delicious

Golden

D

CG10 Yellow Delicious

Smothee ®

D

Golden Delicious Reinders

Reinders ®

D

Golden Parsi

Da Rosa ®

D

Leratess

Pink Gold ®

D

Quemoni

Rosagold ®

D

Goldstar

Rezista Gold Granny ®

D

Gradigold

Golden Supreme TM, Golden Extreme TM

D

Gradiyel

Goldkiss ®

D

Granny Smith

D

Dalivair

Challenger ®

D

Gravensteiner

Gravenstein

D

Hokuto

C

Holsteiner Cox

Holstein

C

R

Honeycrisp

Honeycrunch ®

C

Horneburger

D

Idared

B

Idaredest

B

Najdared

B

Ingrid Marie

B

R

James Grieve

D

Jonagold

C

Early Jonagold

Milenga ®

C

Dalyrian

C

Decosta

C

Jonagold Boerekamp

Early Queen ®

C

Jonagold Novajo

Veulemanns

C

Jonagored

Morren's Jonagored ®

C

Jonagored Supra

Morren's Jonagored ® Supra ®

C

Red Jonaprince

Wilton's ®, Red Prince ®

C

Rubinstar

C

Schneica

Jonica

C

Vivista

C

Jonathan

B

Karmijn de Sonnaville

C

R

La Flamboyante

Mairac ®

B

Laxton's Superb

C

R

Ligol

B

Lobo

B

Lurefresh

Redlove ® Era ®

A

Lureprec

Redlove ® Circe ®

A

Luregust

Redlove ® Calypso ®

A

Luresweet

Redlove ® Odysso ®

A

Maigold

B

Maribelle

Lola ®

B

McIntosh

B

Melrose

C

Milwa

Diwa ®, Junami ®

B

Moonglo

C

Morgenduft

Imperatore

B

Mountain Cove

Ginger Gold TM

D

Mutsu

Crispin

D

Newton

C

Nicogreen

Greenstar ®

D

Nicoter

Kanzi ®

B

Northern Spy

C

Ohrin

Orin

D

Paula Red

B

Pinova

Corail ®

C

RoHo 3615

Evelina ®

B

Piros

C

Plumac

Koru ®

B

Prem A153

Lemonade ®, Honeymoon ®

C

Prem A17

Smitten ®

C

Prem A280

SweetieTM

B

Prem A96

Rockit TM

B

M

Rafzubin

Rubinette ®

C

Rafzubex

Rubinette ® Rosso

A

Rajka

Rezista Romelike ®

B

Red Delicious

Rouge américaine

A

Campsur

Red Chief ®

A

Erovan

Early Red One ®

A

Evasni

Scarlet Spur ®

A

Stark Delicious

A

Starking

C

Starkrimson

A

Starkspur

A

Topred

A

Trumdor

Oregon Spur Delicious ®

A

Reine des Reinettes

Gold Parmoné, Goldparmäne

C

V

Reinette grise du Canada

Graue Kanadarenette, Renetta Canada

D

R

Rome Beauty

Belle de Rome, Rome, Rome Sport

B

Rubin

C

Rubinola

B

Šampion

Shampion, Champion, Szampion

B

Reno 2

A

Šampion Arno

Szampion Arno

A

Santana

B

Sciearly

Pacific Beauty TM

A

Scifresh

Jazz TM

B

Sciglo

Southern Snap TM

A

Scilate

Envy ®

B

Sciray

GS48

A

Scired

Pacific Queen TM

A

R

Sciros

Pacific Rose TM

A

Senshu

C

Spartan

A

Stayman

B

Summerred

B

Sunrise

A

Sunset

D

R

Suntan

D

R

Sweet Caroline

C

Topaz

B

Tydeman's Early Worcester

Tydeman's Early

B

Tsugaru

C

UEB32642

Opal ®

D

Worcester Pearmain

B

York

B

Zari

B

DEL 2:   TRŽNI STANDARD ZA AGRUME

TRŽNI STANDARD ZA AGRUME

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za sorte agrumov (kultivarje), vzgojene iz naslednjih sort, ki se morajo potrošniku dostaviti sveže, pri čemer so izključeni agrumi za industrijsko predelavo:

| — | limone, vzgojene iz vrste Citrus limon (L.) Burm. f. in njenih hibridov, |
| --- | --- |

—

limone, vzgojene iz vrste Citrus limon (L.) Burm. f. in njenih hibridov,

Citrus limon

| — | mandarine, vzgojene iz vrste Citrus reticulata Blanco, vključno s satsumami (Citrus unshiu Marcow), klementinami (Citrus clementina hort. ex Tanaka), navadnimi mandarinami (Citrus deliciosa Ten.) in tangerinami (Citrus tangerina Tanaka), ki so vzgojene iz teh vrst in njihovih hibridov, |
| --- | --- |

—

mandarine, vzgojene iz vrste Citrus reticulata Blanco, vključno s satsumami (Citrus unshiu Marcow), klementinami (Citrus clementina hort. ex Tanaka), navadnimi mandarinami (Citrus deliciosa Ten.) in tangerinami (Citrus tangerina Tanaka), ki so vzgojene iz teh vrst in njihovih hibridov,

Citrus reticulata

Citrus unshiu

Citrus clementina

Citrus deliciosa

Citrus tangerina

| — | pomaranče, vzgojene iz vrste Citrus sinensis (L.) Osbeck in njenih hibridov. |
| --- | --- |

—

pomaranče, vzgojene iz vrste Citrus sinensis (L.) Osbeck in njenih hibridov.

Citrus sinensis

II.   DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za agrume po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti agrumi v vseh razredih:

| — | nepoškodovani, |
| --- | --- |

—

nepoškodovani,

| — | brez odrgnin in/ali večjih zaceljenih vreznin, |
| --- | --- |

—

brez odrgnin in/ali večjih zaceljenih vreznin,

| — | zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez znakov ovenelosti in izsušitve, |
| --- | --- |

—

brez znakov ovenelosti in izsušitve,

| — | brez poškodb, ki bi jih povzročila nizka temperatura ali pozeba, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih povzročila nizka temperatura ali pozeba,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Razvitost in stanje agrumov morata biti taka, da proizvodi:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Zahteve glede zrelosti

Agrumi morajo doseči primerno stopnjo razvitosti in zrelosti ob upoštevanju sortne značilnosti, časa obiranja in pridelovalnega področja.

Zrelost agrumov se določa z naslednjimi parametri, ki so navedeni za vsako sorto:

| — | najmanjša vsebnost soka, |
| --- | --- |

—

najmanjša vsebnost soka,

| — | najmanjše razmerje sladkor/kislina (13), |
| --- | --- |

—

najmanjše razmerje sladkor/kislina (13),

13

| — | obarvanost. |
| --- | --- |

—

obarvanost.

Stopnja obarvanosti mora biti takšna, da po normalnem razvoju plodovi agrumov dosežejo sortno značilno obarvanost na točki namembnega kraja.

| | Najmanjša vsebnost soka (v odstotkih) | Najmanjše razmerje sladkor/kislina | Obarvanost |
| --- | --- | --- | --- |
| Limone | 20 | | Biti mora sortno značilna. Dovoljeni so plodovi zelene (vendar ne temno zelene) barve, če ustrezajo minimalnim zahtevam glede vsebnosti soka. |
| Satsume, klementine, druge sorte mandarin in njihovi hibridi |
| Satsume | 33 | 6.5:1 | Biti mora sortno značilna vsaj na eni tretjini površine plodu |
| Klementine | 40 | 7.0:1 |
| Druge sorte mandarin in njihovi hibridi | 33 | 7.5:1 (14) |
| Pomaranče |
| Rdeče pomaranče | 30 | 6.5:1 | Biti mora sortno značilna. Vendar so dovoljeni plodovi s svetlo zeleno barvo, ki ne presega ene petine celotne površine plodu, če ustrezajo minimalnim zahtevam glede vsebnosti soka.
  Pomaranče, proizvedene na območjih z visokimi temperaturami zraka in razmerami z visoko relativno vlažnostjo v obdobju razvoja in zelene barve, ki presega eno petino celotne površine plodu, so dovoljene pod pogojem, da izpolnjujejo zahteve glede minimalne vsebnosti soka. |
| Skupina Navel | 33 | 6.5:1 |
| Druge sorte | 35 | 6.5:1 |
| Mosambi, Sathgudi in Pacitan z več kot eno petino zelene barve | 33 | |
| Druge sorte z več kot eno petino zelene barve | 45 | |

Najmanjša vsebnost soka (v odstotkih)

Najmanjše razmerje sladkor/kislina

Obarvanost

Limone

20

Biti mora sortno značilna. Dovoljeni so plodovi zelene (vendar ne temno zelene) barve, če ustrezajo minimalnim zahtevam glede vsebnosti soka.

Satsume, klementine, druge sorte mandarin in njihovi hibridi

Satsume

33

6.5:1

Biti mora sortno značilna vsaj na eni tretjini površine plodu

Klementine

40

7.0:1

Druge sorte mandarin in njihovi hibridi

33

7.5:1 (14)

14

Pomaranče

Rdeče pomaranče

30

6.5:1

Biti mora sortno značilna. Vendar so dovoljeni plodovi s svetlo zeleno barvo, ki ne presega ene petine celotne površine plodu, če ustrezajo minimalnim zahtevam glede vsebnosti soka.

Pomaranče, proizvedene na območjih z visokimi temperaturami zraka in razmerami z visoko relativno vlažnostjo v obdobju razvoja in zelene barve, ki presega eno petino celotne površine plodu, so dovoljene pod pogojem, da izpolnjujejo zahteve glede minimalne vsebnosti soka.

Skupina Navel

33

6.5:1

Druge sorte

35

6.5:1

Mosambi, Sathgudi in Pacitan z več kot eno petino zelene barve

33

Druge sorte z več kot eno petino zelene barve

45

Agrumom, ki izpolnjujejo zahtevo glede zrelosti, se lahko razbarva zelena barva. Ta postopek je dovoljen samo, če druge naravne organoleptične lastnosti niso spremenjene.

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Agrumi se uvrščajo v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Agrumi v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Biti morajo značilni za sorto in/ali komercialni tip.

Biti morajo brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če te ne vplivajo na splošni izgled proizvoda, njegovo kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja.

(ii)   Razred I

Razred I

Agrumi v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Biti morajo značilni za sorto in/ali komercialni tip.

Dovolijo se lahko naslednje majhne pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki,

| — | majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, vključno z rahlo sončno ožganostjo, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, vključno z rahlo sončno ožganostjo,

| — | neznatne napredujoče pomanjkljivosti na kožici, če ne segajo do mesa, |
| --- | --- |

—

neznatne napredujoče pomanjkljivosti na kožici, če ne segajo do mesa,

| — | neznatne pomanjkljivosti na kožici, do katerih je prišlo med izoblikovanjem plodu, kot so srebrna krastavost, mrežavost ali poškodbe zaradi škodljivcev, |
| --- | --- |

—

neznatne pomanjkljivosti na kožici, do katerih je prišlo med izoblikovanjem plodu, kot so srebrna krastavost, mrežavost ali poškodbe zaradi škodljivcev,

| — | neznatne zarasle mehanske poškodbe, kot so poškodbe zaradi toče, trenja ali pretovarjanja, |
| --- | --- |

—

neznatne zarasle mehanske poškodbe, kot so poškodbe zaradi toče, trenja ali pretovarjanja,

| — | majhna in delna ločitev lupine (ali skorje) za vse sadje skupine mandarin. |
| --- | --- |

—

majhna in delna ločitev lupine (ali skorje) za vse sadje skupine mandarin.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrstijo plodovi agrumov, ki ne izpolnjujejo zahtev za uvrstitev v višji razred, izpolnjujejo pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Naslednje pomanjkljivosti so dovoljene, če agrumi ohranijo svoje osnovne značilnosti, kar zadeva kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in videz vsebine pakiranja:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | napake v obarvanosti, vključno s sončnimi ožigi, |
| --- | --- |

—

napake v obarvanosti, vključno s sončnimi ožigi,

| — | napredujoče pomanjkljivosti na kožici, če ne segajo do mesa, |
| --- | --- |

—

napredujoče pomanjkljivosti na kožici, če ne segajo do mesa,

| — | pomanjkljivosti na kožici, do katerih je prišlo med izoblikovanjem plodu, kot so srebrna krastavost, mrežavost ali poškodbe zaradi škodljivcev, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti na kožici, do katerih je prišlo med izoblikovanjem plodu, kot so srebrna krastavost, mrežavost ali poškodbe zaradi škodljivcev,

| — | zarasle mehanske poškodbe, kot so poškodbe zaradi toče, trenja ali pretovarjanja, |
| --- | --- |

—

zarasle mehanske poškodbe, kot so poškodbe zaradi toče, trenja ali pretovarjanja,

| — | zaceljene površinske poškodbe, |
| --- | --- |

—

zaceljene površinske poškodbe,

| — | hrapava kožica, |
| --- | --- |

—

hrapava kožica,

| — | majhna in delna ločitev lupine (ali skorje) za pomaranče in delna ločitev lupine (ali skorje) za vse sadje skupine mandarin. |
| --- | --- |

—

majhna in delna ločitev lupine (ali skorje) za pomaranče in delna ločitev lupine (ali skorje) za vse sadje skupine mandarin.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi po največjem premeru ekvatorialnega dela plodu ali s štetjem.

A.   Najmanjša velikost

Najmanjša velikost

Uporabljajo se naslednje najmanjše velikosti:

| Sadje | Premer (mm) |
| --- | --- |
| Limone | 45 |
| Satsume, druge sorte mandarin in hibridi | 45 |
| Klementine | 35 |
| Pomaranče | 53 |

Sadje

Premer (mm)

Limone

45

Satsume, druge sorte mandarin in hibridi

45

Klementine

35

Pomaranče

53

B.   Izenačenost

Izenačenost

Agrumi se lahko sortirajo po velikosti z eno od naslednjih metod:

| (a) | Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti proizvodov v isti enoti pakiranja največ:






  — | 10 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) manjši od 60 mm, |
| --- | --- | --- |

(a)

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti proizvodov v isti enoti pakiranja največ:

—

10 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) manjši od 60 mm,

| — | 15 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 60 mm ali več, vendar manjši od 80 mm, |
| --- | --- |

—

15 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 60 mm ali več, vendar manjši od 80 mm,

| — | 20 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 80 mm ali več, vendar manjši od 110 mm, |
| --- | --- |

—

20 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 80 mm ali več, vendar manjši od 110 mm,

| — | za plodove s premerom 110 mm ali več ni omejitve glede razlike med premeri. |
| --- | --- |

—

za plodove s premerom 110 mm ali več ni omejitve glede razlike med premeri.

| (b) | Če se uporabljajo kode velikosti, je treba upoštevati kode in premere iz te razpredelnice: | Koda velikosti | Premer (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Limone |
| | 0 | 79–90 |
| | 1 | 72–83 |
| | 2 | 68–78 |
| | 3 | 63–72 |
| | 4 | 58–67 |
| | 5 | 53–62 |
| | 6 | 48–57 |
| | 7 | 45–52 |
| Satsume, klementine ter druge sorte mandarin in hibridi |
| | 1–XXX | 78 in več |
| | 1–XX | 67–78 |
| | 1 ali 1–X | 63–74 |
| | 2 | 58–69 |
| | 3 | 54–64 |
| | 4 | 50–60 |
| | 5 | 46–56 |
| | 6 (15) | 43–52 |
| | 7 | 41–48 |
| | 8 | 39–46 |
| | 9 | 37–44 |
| | 10 | 35–42 |
| Pomaranče |
| | 0 | 92–110 |
| | 1 | 87–100 |
| | 2 | 84–96 |
| | 3 | 81–92 |
| | 4 | 77–88 |
| | 5 | 73–84 |
| | 6 | 70–80 |
| | 7 | 67–76 |
| | 8 | 64–73 |
| | 9 | 62–70 |
| | 10 | 60–68 |
| | 11 | 58–66 |
| | 12 | 56–63 |
| | 13 | 53–60 |

(b)

Če se uporabljajo kode velikosti, je treba upoštevati kode in premere iz te razpredelnice:

Koda velikosti

Premer (mm)

Limone

0

79–90

1

72–83

2

68–78

3

63–72

4

58–67

5

53–62

6

48–57

7

45–52

Satsume, klementine ter druge sorte mandarin in hibridi

1–XXX

78 in več

1–XX

67–78

1 ali 1–X

63–74

2

58–69

3

54–64

4

50–60

5

46–56

6 (15)

15

43–52

7

41–48

8

39–46

9

37–44

10

35–42

Pomaranče

0

92–110

1

87–100

2

84–96

3

81–92

4

77–88

5

73–84

6

70–80

7

67–76

8

64–73

9

62–70

10

60–68

11

58–66

12

56–63

13

53–60

Izenačenost velikosti se doseže z zgoraj navedeno velikostno lestvico, če ni drugače navedeno:

za sadje v velikih zabojih in sadje v prodajnih enotah pakiranja z neto maso 5 kg, maksimalna razlika ne sme presegati razpona, pridobljenega z združevanjem treh zaporednih velikosti na velikostni lestvici.

| (c) | Pri plodovih, katerih velikost se določi s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z (a). |
| --- | --- |

(c)

Pri plodovih, katerih velikost se določi s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z (a).

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % agrumov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % agrumov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % agrumov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je odstopanje 10 % po številu ali masi agrumov, ki ustrezajo velikosti tik pod in/ali nad tisto (ali tistimi, v primeru kombinacije treh velikosti), ki je navedena na enotah pakiranja.

V vsakem primeru odstopanje 10 % velja samo za plodove, ki niso manjši od naslednjih najmanjših velikosti:

| Sadje | Premer (mm) |
| --- | --- |
| Limone | 43 |
| Satsume, druge sorte mandarin in hibridi | 43 |
| Klementine | 34 |
| Pomaranče | 50 |

Sadje

Premer (mm)

Limone

43

Satsume, druge sorte mandarin in hibridi

43

Klementine

34

Pomaranče

50

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti izenačena in mora vključevati samo agrume enakega porekla, sorte ali komercialnega tipa, kakovosti in velikosti ter po možnosti enake stopnje zrelosti in razvitosti.

Poleg tega se za razred „ekstra“ zahteva izenačenost v obarvanosti.

Vendar se lahko mešanica agrumov izrazito različnih sort pakira skupaj v prodajnem pakiranju, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, in za vsako zadevno sorto, po sorti ali komercialnem tipu in poreklu. Izenačenost po velikosti se ne zahteva.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Plodovi agrumov morajo biti pakirani tako, da so primerno zavarovani.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici. Informacije, ki so z laserjem vtisnjene na posamezen plod, ne bi smele povzročiti pomanjkljivosti na mesu ali kožici.

Če so agrumi zaviti v papir, je treba uporabiti tanek, suh, nov papir brez vonja (16).

16

Uporaba kakršne koli snovi, ki bi lahko spremenila naravne značilnosti plodov agrumov, predvsem njihov okus ali vonj (17), je prepovedana.

17

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi. Dovoljeno je, da je v pakiranju kratka, neolesenela vejica z nekaj zelenimi listi, ki se drži plodu.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja (18) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

18

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Limone“, „mandarine“ ali „pomaranče“, če proizvod ni viden od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Limone“, „mandarine“ ali „pomaranče“, če proizvod ni viden od zunaj.

| — | „Mešanica agrumov“ ali ustrezno poimenovanje in splošna imena različnih vrst, če vsebujejo mešanico agrumov izrazito različnih vrst. |
| --- | --- |

—

„Mešanica agrumov“ ali ustrezno poimenovanje in splošna imena različnih vrst, če vsebujejo mešanico agrumov izrazito različnih vrst.

| — | Za pomaranče ime sorte in/ali skupino sort v primeru skupin „Navel“ in „Valencias“. |
| --- | --- |

—

Za pomaranče ime sorte in/ali skupino sort v primeru skupin „Navel“ in „Valencias“.

| — | Za „satsume“ in „klementine“ se zahteva splošno ime vrste, ime sorte pa je neobvezno. |
| --- | --- |

—

Za „satsume“ in „klementine“ se zahteva splošno ime vrste, ime sorte pa je neobvezno.

| — | Za druge mandarine ali njihove hibride se zahteva ime sorte. |
| --- | --- |

—

Za druge mandarine ali njihove hibride se zahteva ime sorte.

| — | Za limone: ime sorte je neobvezno. |
| --- | --- |

—

Za limone: ime sorte je neobvezno.

| — | „S pečkami“ v primeru klementin z več kot 10 pečkami. |
| --- | --- |

—

„S pečkami“ v primeru klementin z več kot 10 pečkami.

| — | „Brez pečk“ (neobvezno, agrumi brez pečk lahko občasno vsebujejo pečke). |
| --- | --- |

—

„Brez pečk“ (neobvezno, agrumi brez pečk lahko občasno vsebujejo pečke).

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

| — | Država porekla (19) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja. |
| --- | --- |

—

Država porekla (19) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

19

| — | Kadar gre za mešanico izrazito različnih vrst agrumov različnega porekla, je pri imenu zadevne vrste treba navesti državo porekla. |
| --- | --- |

—

Kadar gre za mešanico izrazito različnih vrst agrumov različnega porekla, je pri imenu zadevne vrste treba navesti državo porekla.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost, izražena s/z:






  — | najmanjšo in največjo velikostjo (v mm) ali |
| --- | --- | --- |

—

Velikost, izražena s/z:

—

najmanjšo in največjo velikostjo (v mm) ali

| — | kodo velikosti, ki ji neobvezno sledi najmanjša in največja velikost, ali |
| --- | --- |

—

kodo velikosti, ki ji neobvezno sledi najmanjša in največja velikost, ali

| — | številom. |
| --- | --- |

—

številom.

| — | Kadar je uporabljen, omemba konzervansa ali druge kemične snovi, ki je bila uporabljena v fazi po obiranju. |
| --- | --- |

—

Kadar je uporabljen, omemba konzervansa ali druge kemične snovi, ki je bila uporabljena v fazi po obiranju.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 3:   TRŽNI STANDARD ZA KIVI

TRŽNI STANDARD ZA KIVI

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za kivi (poznan tudi kot Actinidia) sort (kultivarjev), vzgojenih iz rodov Actinidia chinensis Planch. in Actinidia deliciosa (A. Chev.), C.F. Liang in A.R. Ferguson, ki se potrošniku dobavljajo v svežem stanju, pri čemer je izključen kivi, namenjen za industrijsko predelavo.

Actinidia

Actinidia chinensis

Actinidia deliciosa

II.   DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za kivi po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj mora biti kivi v vseh razredih:

| — | nepoškodovan (toda brez peclja), |
| --- | --- |

—

nepoškodovan (toda brez peclja),

| — | zdrav; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrav; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čist, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čist, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | dovolj čvrst; ne mehak, ne ovenel, ne prepojen z vodo, |
| --- | --- |

—

dovolj čvrst; ne mehak, ne ovenel, ne prepojen z vodo,

| — | pravilno oblikovan, dvojni ali večkratni plodovi so izključeni, |
| --- | --- |

—

pravilno oblikovan, dvojni ali večkratni plodovi so izključeni,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Razvitost in stanje kivija morata biti taka, da proizvodi:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Minimalne zahteve glede zrelosti

Minimalne zahteve glede zrelosti

Kivi mora biti dovolj razvit in zrel.

Za izpolnitev te zahteve morajo plodovi in embalaža doseči stopnjo zrelosti najmanj 6,2° brix (20) ali povprečno vsebnost 15 % suhe snovi, čemur mora slediti 9,5° brix (20) pri vstopu v distribucijsko verigo.

20

20

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Kivi se razvršča v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Kivi v tem razredu mora biti odlične kakovosti. Biti mora sortno značilen.

Sadež mora biti čvrst in meso mora biti popolnoma zdravo.

Biti mora brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če to ne vpliva na splošni videz proizvoda, na kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in na predstavitev v enoti pakiranja.

Razmerje med najmanjšim in največjim premerom sadeža, izmerjenim v ekvatorialnem delu, mora biti najmanj 0,8.

(ii)   Razred I

Razred I

Kivi v tem razredu mora biti dobre kakovosti. Biti mora sortno značilen.

Sadež mora biti čvrst in meso mora biti popolnoma zdravo.

Dovolijo se lahko naslednje majhne pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki (vendar plod ne sme biti nepravilno izbočen ali nepravilno oblikovan), |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki (vendar plod ne sme biti nepravilno izbočen ali nepravilno oblikovan),

| — | majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | majhne pomanjkljivosti na kožici, če celotna površina ne preseže 1 cm2, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti na kožici, če celotna površina ne preseže 1 cm2,

2

| — | majhno „Haywardovo znamenje“ v obliki longitudinalnih črt in brez izbočenosti. |
| --- | --- |

—

majhno „Haywardovo znamenje“ v obliki longitudinalnih črt in brez izbočenosti.

Razmerje med najmanjšim in največjim premerom sadeža, izmerjenim v ekvatorialnem delu, mora biti najmanj 0,7.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrsti kivi, ki ne izpolnjuje zahtev za uvrstitev v višji razred, izpolnjuje pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Plod mora biti razmeroma čvrst, meso pa ne sme imeti velikih pomanjkljivosti.

Dovoljene so naslednje pomanjkljivosti, če kivi kljub temu ohrani bistvene značilnosti glede kakovosti, sposobnosti ohranjanja kakovosti in predstavitve:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | pomanjkljivosti na kožici, na primer majhne zaceljene vreznine ali brazgotinasto/opraskano tkivo, če skupna površina ne presega 2 cm2, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti na kožici, na primer majhne zaceljene vreznine ali brazgotinasto/opraskano tkivo, če skupna površina ne presega 2 cm2,

2

| — | več izrazitejših „Haywardovih šivov“ z majhnimi izrastki, |
| --- | --- |

—

več izrazitejših „Haywardovih šivov“ z majhnimi izrastki,

| — | majhne odrgnine. |
| --- | --- |

—

majhne odrgnine.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se ugotavlja s tehtanjem plodu.

Najmanjša masa za razred „ekstra“ je 90 g, za razred I 70 g in za razred II 65 g.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti proizvodov v isti enoti pakiranja največ:

| — | 10 g za plodove, katerih masa je manjša od 85 g, |
| --- | --- |

—

10 g za plodove, katerih masa je manjša od 85 g,

| — | 15 g za plodove, katerih masa je med 85 g in 120 g, |
| --- | --- |

—

15 g za plodove, katerih masa je med 85 g in 120 g,

| — | 20 g za plodove, katerih masa je med 120 g in 150 g, |
| --- | --- |

—

20 g za plodove, katerih masa je med 120 g in 150 g,

| — | 40 g za plodove, katerih masa je večja od 150 g. |
| --- | --- |

—

40 g za plodove, katerih masa je večja od 150 g.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % kivija po številu ali masi, ki ne izpolnjuje zahtev za ta razred, izpolnjuje pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % kivija po številu ali masi, ki ne izpolnjuje zahtev za ta razred, izpolnjuje pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % kivijev po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi kivijev, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti.

Vendar kivi ne sme tehtati manj kot 85 g v razredu „ekstra“, 67 g v razredu I in 62 g v razredu II.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti izenačena in mora vsebovati le kivi istega porekla, sorte, kakovosti in velikosti.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Kiviji morajo biti pakirani tako, da so ustrezno zavarovani.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici. Informacije, ki so z laserjem vtisnjene na posamezen plod, ne bi smele povzročiti pomanjkljivosti na mesu ali kožici.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja (21) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

21

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Kivi“ in/ali „aktinidija“, če vsebina pakiranja ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Kivi“ in/ali „aktinidija“, če vsebina pakiranja ni vidna od zunaj.

| — | Ime sorte (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Ime sorte (neobvezno).

| — | Barva mesa ali ustrezna označba, če ni zeleno. |
| --- | --- |

—

Barva mesa ali ustrezna označba, če ni zeleno.

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (22) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

22

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost, izražena kot najmanjša in največja masa plodu. |
| --- | --- |

—

Velikost, izražena kot najmanjša in največja masa plodu.

| — | Število plodov (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Število plodov (neobvezno).

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 4:   TRŽNI STANDARD ZA SOLATO, KODROLISTNO ENDIVIJO IN ŠIROKOLISTNO (ESKARIOL) ENDIVIJO

TRŽNI STANDARD ZA SOLATO, KODROLISTNO ENDIVIJO IN ŠIROKOLISTNO (ESKARIOL) ENDIVIJO

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za

| — | sorte (kultivarje) solate, vzgojene iz rodov:






  — | Lactuca sativa var. capitata L. (glavnate solate, ki vključujejo mehkolistne in krhkolistne solate), |
| --- | --- | --- |

—

sorte (kultivarje) solate, vzgojene iz rodov:

—

Lactuca sativa var. capitata L. (glavnate solate, ki vključujejo mehkolistne in krhkolistne solate),

Lactuca sativa

capitata

| — | Lactuca sativa var. longifolia Lam. (vezivka ali rimska solata), |
| --- | --- |

—

Lactuca sativa var. longifolia Lam. (vezivka ali rimska solata),

Lactuca sativa

longifolia

| — | Lactuca sativa var. crispa L. (listnata solata), |
| --- | --- |

—

Lactuca sativa var. crispa L. (listnata solata),

Lactuca sativa

crispa

| — | križance teh sort in |
| --- | --- |

—

križance teh sort in

| — | sorte (kultivarje) kodrolistne endivije, vzgojene iz rodu Cichorium endivia var. crispum Lam. in |
| --- | --- |

—

sorte (kultivarje) kodrolistne endivije, vzgojene iz rodu Cichorium endivia var. crispum Lam. in

Cichorium endivia

crispum

| — | sorte (kultivarje) endivije eskariol, vzgojene iz rodu Cichorium endivia var. latifolium Lam., |
| --- | --- |

—

sorte (kultivarje) endivije eskariol, vzgojene iz rodu Cichorium endivia var. latifolium Lam.,

Cichorium endivia

latifolium

ki se potrošniku dobavljajo sveže.

Standard se ne uporablja za solato in endivijo, namenjeno za industrijsko predelavo, ali za posamične liste solate in endivije s koreninsko grudo ali solate v lončkih.

II.   DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za proizvode po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti proizvodi v vseh razredih:

| — | nepoškodovani, |
| --- | --- |

—

nepoškodovani,

| — | zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čisti in obrezani (praktično brez prsti ali drugega rastnega substrata in praktično brez vidnih tujih snovi), |
| --- | --- |

—

čisti in obrezani (praktično brez prsti ali drugega rastnega substrata in praktično brez vidnih tujih snovi),

| — | svežega videza, |
| --- | --- |

—

svežega videza,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | praktično brez poškodb zaradi škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez poškodb zaradi škodljivcev,

| — | neuveli in čvrsti, |
| --- | --- |

—

neuveli in čvrsti,

| — | ne odganjajo v cvet, |
| --- | --- |

—

ne odganjajo v cvet,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Solata je lahko rdečkasto razbarvana, če je to razbarvanje posledica nizkih temperatur med rastjo, razen če to močno vpliva na njen videz.

Korenine morajo biti odrezane blizu osnove zunanjih listov, rez pa mora biti gladek.

Proizvodi morajo biti normalno razviti. Razvitost in stanje proizvodov morata biti taka, da proizvodi:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njim ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njim ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Razvrstitev

Razvrstitev

Proizvod se uvršča v naslednja razreda:

(i)   Razred I

Razred I

Proizvodi v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Biti morajo značilni za sorto in/ali komercialni tip.

Proizvodi morajo biti:

| — | pravilno oblikovani, |
| --- | --- |

—

pravilno oblikovani,

| — | čvrsti (ob upoštevanju metod pridelave in tipa proizvoda), |
| --- | --- |

—

čvrsti (ob upoštevanju metod pridelave in tipa proizvoda),

| — | brez poškodb ali znakov propadanja, zaradi katerih bi bila užitnost zmanjšana, |
| --- | --- |

—

brez poškodb ali znakov propadanja, zaradi katerih bi bila užitnost zmanjšana,

| — | brez poškodb zaradi zmrzali. |
| --- | --- |

—

brez poškodb zaradi zmrzali.

Glavnate solate morajo imeti eno samo lepo oblikovano srce. Glavnata solata, pridelana v zavarovanih prostorih, ima lahko majhno srce.

Vezivka mora imeti srce, ki je lahko majhno.

Osrednji del kodrolistne endivije in širokolistne (eskariol) endivije mora biti rumen.

(ii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrstijo proizvodi, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred I, izpolnjujejo pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Proizvodi morajo biti:

| — | razmeroma pravilno oblikovani, |
| --- | --- |

—

razmeroma pravilno oblikovani,

| — | brez poškodb ali znakov propadanja, zaradi katerih bi bila resno zmanjšana užitnost. |
| --- | --- |

—

brez poškodb ali znakov propadanja, zaradi katerih bi bila resno zmanjšana užitnost.

Dovoljene so naslednje pomanjkljivosti, če proizvodi kljub temu ohranijo bistvene značilnosti glede kakovosti, sposobnosti ohranjanja kakovosti in predstavitve:

| — | rahla porumenelost, |
| --- | --- |

—

rahla porumenelost,

| — | rahle poškodbe zaradi škodljivcev. |
| --- | --- |

—

rahle poškodbe zaradi škodljivcev.

Glavnata solata mora imeti srce, ki pa je lahko majhno. Glavnata solata, pridelana v zavarovanih prostorih, je lahko brez srca.

Vezivka je lahko brez srca.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se ugotavlja z maso na enoto.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti proizvodov v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | Solata






  — | 40 g, če je masa najlažje enote manj kot 150 g na enoto, |
| --- | --- | --- |

(a)

Solata

—

40 g, če je masa najlažje enote manj kot 150 g na enoto,

| — | 100 g, če je masa najlažje enote med 150 g in 300 g na enoto, |
| --- | --- |

—

100 g, če je masa najlažje enote med 150 g in 300 g na enoto,

| — | 150 g, če je masa najlažje enote med 300 g in 450 g na enoto, |
| --- | --- |

—

150 g, če je masa najlažje enote med 300 g in 450 g na enoto,

| — | 300 g, če je masa najlažje enote več kot 450 g na enoto. |
| --- | --- |

—

300 g, če je masa najlažje enote več kot 450 g na enoto.

| (b) | Kodrolistna endivija in širokolistna (eskariol) endivija






  — | 300 g. |
| --- | --- | --- |

(b)

Kodrolistna endivija in širokolistna (eskariol) endivija

—

300 g.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(ii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu proizvodov, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu proizvodov, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

V vsaki enoti pakiranja so lahko le izenačeni proizvodi, torej proizvodi istega porekla, sorte ali komercialnega tipa, kakovosti in velikosti.

Vendar se lahko mešanica solate in/ali endivije izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv pakira skupaj v enoti pakiranja, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, za vsako sorto, komercialni tip in/ali barvo pa po poreklu. Izenačenost po velikosti se ne zahteva.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Proizvodi morajo biti pakirani tako, da so ustrezno zavarovani. Pakirani morajo biti ustrezno glede na velikost in vrsto pakiranja, brez praznih prostorov in drobljenja.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja (23) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

23

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Solata“, „mehkolistna solata“, „eskarijolka“, „krhkolistna solata“, „vezivka“, „listnata solata“ (ali in če je to ustrezno: „hrastolistna solata“, „Lollo bionda“, „Lollo rossa“), „kodrolistna endivija“, „širokolistna (eskariol) endivija“ ali enakovredno poimenovanje, če vsebina ni vidna od zunaj; |
| --- | --- |

—

„Solata“, „mehkolistna solata“, „eskarijolka“, „krhkolistna solata“, „vezivka“, „listnata solata“ (ali in če je to ustrezno: „hrastolistna solata“, „Lollo bionda“, „Lollo rossa“), „kodrolistna endivija“, „širokolistna (eskariol) endivija“ ali enakovredno poimenovanje, če vsebina ni vidna od zunaj;

| — | „Pridelana v zavarovanih prostorih“ ali enakovredna oznaka, kjer je to primerno. |
| --- | --- |

—

„Pridelana v zavarovanih prostorih“ ali enakovredna oznaka, kjer je to primerno.

| — | Ime sorte (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Ime sorte (neobvezno).

| — | „Mešanica solate/endivije“ ali ustrezno poimenovanje, če gre za mešanico solate in/ali endivije izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti sorte, komercialne tipe in/ali barve ter količino primerkov posameznega tipa oziroma barve v enoti pakiranja. |
| --- | --- |

—

„Mešanica solate/endivije“ ali ustrezno poimenovanje, če gre za mešanico solate in/ali endivije izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti sorte, komercialne tipe in/ali barve ter količino primerkov posameznega tipa oziroma barve v enoti pakiranja.

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

| — | Država porekla (24) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja. |
| --- | --- |

—

Država porekla (24) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

24

| — | V primeru mešanice solate in/ali endivije izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv različnega porekla se navedba vsake države porekla nahaja poleg imena zadevne sorte, komercialnega tipa in/ali barve. |
| --- | --- |

—

V primeru mešanice solate in/ali endivije izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv različnega porekla se navedba vsake države porekla nahaja poleg imena zadevne sorte, komercialnega tipa in/ali barve.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost, izražena kot minimalna masa enote ali kot število enot. |
| --- | --- |

—

Velikost, izražena kot minimalna masa enote ali kot število enot.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 5:   TRŽNI STANDARD ZA BRESKVE IN NEKTARINE

TRŽNI STANDARD ZA BRESKVE IN NEKTARINE

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za breskve in nektarine, vzgojene iz sort (kultivarjev) rodov Prunus persica Sieb. in Zucc., ki se potrošnikom dobavljajo v svežem stanju, pri čemer so izključene breskve in nektarine, namenjene za industrijsko predelavo.

Prunus persica

II.   DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

Namen tega standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za breskve in nektarine po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti breskve in nektarine v vseh razredih:

| — | nepoškodovane, |
| --- | --- |

—

nepoškodovane,

| — | zdrave; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrave; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez plodov, ki bi bili razcepljeni v pecljevi jamici, |
| --- | --- |

—

brez plodov, ki bi bili razcepljeni v pecljevi jamici,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Razvitost in stanje breskev in nektarin morata biti takšna, da:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Zahteve glede zrelosti

Sadje mora biti dovolj razvito in zrelo. Minimalni indeks refraktometra mesa mora biti večji ali enak 8° brix (25).

25

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Breskve in nektarine se razvrščajo v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Breskve in nektarine v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Njihove lastnosti morajo biti značilne za sorto.

Meso mora biti popolnoma zdravo.

Biti morajo brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če te ne vplivajo na splošni videz proizvoda, na kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in na predstavitev v enoti pakiranja.

(ii)   Razred I

Razred I

Breskve in nektarine v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Njihove lastnosti morajo biti značilne za sorto. Meso mora biti popolnoma zdravo.

Dovolijo se lahko naslednje majhne pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki,

| — | majhne pomanjkljivosti v razvoju, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v razvoju,

| — | majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | rahli sledovi odtisov, ki niso večji od 1 cm2 skupne površine, |
| --- | --- |

—

rahli sledovi odtisov, ki niso večji od 1 cm2 skupne površine,

2

| — | majhne pomanjkljivosti na kožici, ki:






  — | so lahko dolge največ 1,5 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti na kožici, ki:

—

so lahko dolge največ 1,5 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | so lahko velike največ 1 cm2 skupne površine pri drugih pomanjkljivostih. |
| --- | --- |

—

so lahko velike največ 1 cm2 skupne površine pri drugih pomanjkljivostih.

2

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrstijo breskve in nektarine, ki ne izpolnjujejo zahtev za uvrstitev v višji razred, izpolnjujejo pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Meso mora biti brez večjih pomanjkljivosti.

Dovolijo se lahko naslednje pomanjkljivosti pod pogojem, da breskve in nektarine ohranijo svoje osnovne značilnosti glede kakovosti, sposobnosti ohranjanja kakovosti in predstavitve v enoti pakiranja:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | pomanjkljivosti v razvoju, vključno z razcepljenimi koščicami, pod pogojem, da je plod zaprt, meso pa zdravo, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v razvoju, vključno z razcepljenimi koščicami, pod pogojem, da je plod zaprt, meso pa zdravo,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | poškodbe (odrgnine), ki so lahko rahlo razbarvane in ne smejo pokrivati več kot 2 cm2 celotne skupne površine, |
| --- | --- |

—

poškodbe (odrgnine), ki so lahko rahlo razbarvane in ne smejo pokrivati več kot 2 cm2 celotne skupne površine,

2

| — | pomanjkljivosti na kožici, ki:






  — | so lahko dolge največ 2,5 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

pomanjkljivosti na kožici, ki:

—

so lahko dolge največ 2,5 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | so lahko velike največ 2 cm2 skupne površine pri drugih pomanjkljivostih. |
| --- | --- |

—

so lahko velike največ 2 cm2 skupne površine pri drugih pomanjkljivostih.

2

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom ekvatorialnega dela ali z maso ali štetjem plodov.

Najmanjša velikost je:

| — | 56 mm ali 85 g v razredu „ekstra“, |
| --- | --- |

—

56 mm ali 85 g v razredu „ekstra“,

| — | 51 mm ali 65 g v razredih I in II. |
| --- | --- |

—

51 mm ali 65 g v razredih I in II.

Sadje, manjše od 56 mm oziroma 85 g, se ne trži v obdobju od 1. julija do 31. oktobra (na severni polobli) in od 1. januarja do 30. aprila (na južni polobli).

Naslednje določbe so za razred II neobvezne.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti proizvodov v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | za plodove, katerih velikost se določi s premerom:






  — | 5 mm za plodove, manjše od 70 mm, |
| --- | --- | --- |

(a)

za plodove, katerih velikost se določi s premerom:

—

5 mm za plodove, manjše od 70 mm,

| — | 10 mm za plodove velikosti 70 mm ali več; |
| --- | --- |

—

10 mm za plodove velikosti 70 mm ali več;

| (b) | za plodove, katerih velikost se določi z maso:






  — | 30 g za plodove, manjše od 180 g, |
| --- | --- | --- |

(b)

za plodove, katerih velikost se določi z maso:

—

30 g za plodove, manjše od 180 g,

| — | 80 g za plodove velikosti 180 g ali več; |
| --- | --- |

—

80 g za plodove velikosti 180 g ali več;

| (c) | pri plodovih, katerih velikost se določi s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z (a) ali (b). |
| --- | --- |

(c)

pri plodovih, katerih velikost se določi s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z (a) ali (b).

Če se uporabijo velikostne oznake, je treba spoštovati oznake v spodnji tabeli.

| | Oznaka | Premer | | masa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| od | do | od | do |
| (mm) | (mm) | (g) | (g) |
| 1 | D | 51 | 56 | ali | 65 | 85 |
| 2 | C | 56 | 61 | 85 | 105 |
| 3 | B | 61 | 67 | 105 | 135 |
| 4 | A | 67 | 73 | 135 | 180 |
| 5 | AA | 73 | 80 | 180 | 220 |
| 6 | AAA | 80 | 90 | 220 | 300 |
| 7 | AAAA | > 90 | > 300 |

Oznaka

Premer

masa

od

do

od

do

(mm)

(mm)

(g)

(g)

1

D

51

56

ali

65

85

2

C

56

61

85

105

3

B

61

67

105

135

4

A

67

73

135

180

5

AA

73

80

180

220

6

AAA

80

90

220

300

7

AAAA

> 90

> 300

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti.

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % breskev ali nektarin po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % breskev ali nektarin po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % breskev ali nektarin po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede (če so sortirane po velikosti): dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi breskev ali nektarin, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti enotna in vključevati le breskve ali nektarine istega porekla, sorte, kakovosti, stopnje zrelosti in velikosti (če gre za sortiranje po velikosti), v razredu „ekstra“ pa morajo biti plodovi tudi izenačeni v obarvanosti.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Breskve in nektarine morajo biti pakirane tako, da so ustrezno zaščitene.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici. Informacije, ki so z laserjem vtisnjene na posamezen plod, ne bi smele povzročiti pomanjkljivosti na mesu ali kožici.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja (26) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

26

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Breskve“ ali „nektarine“, če vsebina ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Breskve“ ali „nektarine“, če vsebina ni vidna od zunaj.

| — | Barva mesa. |
| --- | --- |

—

Barva mesa.

| — | Ime sorte (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Ime sorte (neobvezno).

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (27) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

27

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom (v mm) ali z najmanjšo in največjo maso (v g) ali s kodo velikosti. |
| --- | --- |

—

Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom (v mm) ali z najmanjšo in največjo maso (v g) ali s kodo velikosti.

| — | Število enot (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Število enot (neobvezno).

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 6:   TRŽNI STANDARD ZA HRUŠKE

TRŽNI STANDARD ZA HRUŠKE

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za hruške sort (kultivarjev), vzgojenih iz Pyrus communis L., ki se porabniku dobavljajo sveže, pri čemer so izključene hruške za industrijsko predelavo.

Pyrus communis

II.   DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za hruške po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti hruške v vseh razredih:

| — | nepoškodovane, |
| --- | --- |

—

nepoškodovane,

| — | zdrave; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrave; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Hruške morajo biti ustrezno razvite in v takem stanju, da lahko:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Zahteve glede zrelosti

Razvitost in zrelost hrušk morata biti takšni, da omogočata nadaljnje zorenje proizvodov, dokler ne dosežejo stopnje zrelosti, značilne za posamezno sorto.

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Hruške se uvrstijo v tri razrede, kot je opredeljeno v nadaljevanju:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Hruške v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Njihove lastnosti morajo biti značilne za sorto (28).

28

Meso mora biti popolnoma zdravo in kožica brez mrežavosti.

Plodovi morajo biti brez pomanjkljivosti razen neznatnih sprememb kožice, če to ne vpliva na splošni videz plodov, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja.

Pecelj mora biti nepoškodovan.

Hruške ne smejo biti kašaste.

(ii)   Razred I

Razred I

Hruške v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Njihove lastnosti morajo biti značilne za sorto (29).

29

Meso mora biti popolnoma zdravo.

Dovolijo se lahko naslednje majhne pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki,

| — | majhne pomanjkljivosti v razvoju, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v razvoju,

| — | majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | zelo rahla mrežavost, |
| --- | --- |

—

zelo rahla mrežavost,

| — | majhne pomanjkljivosti na kožici, ki:






  — | so lahko dolge največ 2 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti na kožici, ki:

—

so lahko dolge največ 2 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | skupaj ne pokrivajo več kakor 1 cm2 skupne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia pirina in V. inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 0,25 cm2, |
| --- | --- |

—

skupaj ne pokrivajo več kakor 1 cm2 skupne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia pirina in V. inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 0,25 cm2,

2

Venturia pirina

V. inaequalis

2

| — | rahle poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 1 cm2 površine. |
| --- | --- |

—

rahle poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 1 cm2 površine.

2

Pecelj je lahko rahlo poškodovan.

Hruške ne smejo biti kašaste.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrstijo hruške, ki ne izpolnjujejo zahtev za uvrstitev v višji razred, izpolnjujejo pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Meso mora biti brez večjih pomanjkljivosti.

Če hruške ohranjajo svoje bistvene značilnosti glede kakovosti, sposobnosti ohranjanja kakovosti in predstavitve, se lahko dovolijo:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | pomanjkljivosti pri razvoju, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti pri razvoju,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | rahla mrežavost, |
| --- | --- |

—

rahla mrežavost,

| — | pomanjkljivosti na kožici, ki:






  — | so lahko dolge največ 4 cm pri poškodbah podolgovate oblike, |
| --- | --- | --- |

—

pomanjkljivosti na kožici, ki:

—

so lahko dolge največ 4 cm pri poškodbah podolgovate oblike,

| — | skupaj ne pokrivajo več kakor 2,5 cm2 skupne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia pirina in V. inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2, |
| --- | --- |

—

skupaj ne pokrivajo več kakor 2,5 cm2 skupne površine pri drugih poškodbah, razen peg škrlupa (Venturia pirina in V. inaequalis), ki skupaj ne smejo pokrivati površine, večje od 1 cm2,

2

Venturia pirina

V. inaequalis

2

| — | rahle poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 2 cm2 površine. |
| --- | --- |

—

rahle poškodbe (odrgnine) ne smejo pokrivati več kakor 2 cm2 površine.

2

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom ekvatorialnega dela ali z maso.

Najmanjša velikost je:

| (a) | za plodove, katerih velikost se določi s premerom: | „Ekstra“ | Razred I | Razred II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Debeloplodne sorte | 60 mm | 55 mm | 55 mm |
| Druge sorte | 55 mm | 50 mm | 45 mm |

(a)

za plodove, katerih velikost se določi s premerom:

„Ekstra“

Razred I

Razred II

Debeloplodne sorte

60 mm

55 mm

55 mm

Druge sorte

55 mm

50 mm

45 mm

| (b) | za plodove, katerih velikost se določi z maso: | „Ekstra“ | Razred I | Razred II |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Debeloplodne sorte | 130 g | 110 g | 110 g |
| Druge sorte | 110 g | 100 g | 75 g |

(b)

za plodove, katerih velikost se določi z maso:

„Ekstra“

Razred I

Razred II

Debeloplodne sorte

130 g

110 g

110 g

Druge sorte

110 g

100 g

75 g

Za poletne hruške, vključene v dodatku k temu standardu, ni treba, da se spoštuje najmanjša velikost.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti plodov v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | za plodove, katerih velikost se določi s premerom:






  — | 5 mm za plodove razreda „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih, |
| --- | --- | --- |

(a)

za plodove, katerih velikost se določi s premerom:

—

5 mm za plodove razreda „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih,

| — | 10 mm za plodove iz razreda I, ki so pakirani v prodajni embalaži ali v razsutem stanju v enoti pakiranja. |
| --- | --- |

—

10 mm za plodove iz razreda I, ki so pakirani v prodajni embalaži ali v razsutem stanju v enoti pakiranja.

| (b) | za plodove, katerih velikost se določi z maso:






  — | za plodove razreda „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih:






  Razpon (g) | Razlika v masi (g) |
| --- | --- | --- | --- |
| 75–100 | 15 |
| 100–200 | 35 |
| 200–250 | 50 |
| > 250 | 80 |

(b)

za plodove, katerih velikost se določi z maso:

—

za plodove razreda „ekstra“ in za plodove iz razredov I in II, ki so pakirani v vrstah in vložkih:

Razpon (g)

Razlika v masi (g)

75–100

15

100–200

35

200–250

50

> 250

80

| — | za plodove iz razreda I, ki so pakirani v prodajni embalaži ali v razsutem stanju v enoti pakiranja:






  Razpon (g) | Razlika v masi (g) |
| --- | --- | --- |
| 100–200 | 50 |
| > 200 | 100 |

—

za plodove iz razreda I, ki so pakirani v prodajni embalaži ali v razsutem stanju v enoti pakiranja:

Razpon (g)

Razlika v masi (g)

100–200

50

> 200

100

Za plodove iz razreda II, ki so pakirani v prodajni embalaži ali v razsutem stanju v enoti pakiranja, ni določena omejitev glede izenačenosti po velikosti.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % hrušk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % hrušk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % hrušk po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi hrušk, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti. To odstopanje se ne sme uporabljati za plodove velikosti:

| — | 5 mm ali več pod najmanjšim premerom, |
| --- | --- |

—

5 mm ali več pod najmanjšim premerom,

| — | 10 g ali več pod najmanjšo maso. |
| --- | --- |

—

10 g ali več pod najmanjšo maso.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsakega pakiranja mora biti izenačena in mora vsebovati le hruške istega porekla, sorte, kakovosti in velikosti (če je proizvod sortiran po velikosti) in iste stopnje zrelosti.

V razredu „ekstra“ morajo biti plodovi izenačeni tudi po obarvanosti.

Vendar se lahko mešanica hrušk izrazito različnih sort pakira skupaj v prodajnem pakiranju, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, in za vsako zadevno sorto, po poreklu. Izenačenost po velikosti se ne zahteva.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Hruške morajo biti pakirane tako, da je proizvod ustrezno zaščiten.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.-

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici. Informacije, ki so z laserjem vtisnjene na posamezen plod, ne bi smele povzročiti pomanjkljivosti na mesu ali kožici.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja (30) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

30

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Hruške“, če vsebina embalaže ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Hruške“, če vsebina embalaže ni vidna od zunaj.

| — | Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort hrušk, imena različnih sort. |
| --- | --- |

—

Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort hrušk, imena različnih sort.

| — | Ime sorte se lahko nadomesti s sopomenko. Trgovsko ime (31) se lahko le doda sorti ali sopomenki. |
| --- | --- |

—

Ime sorte se lahko nadomesti s sopomenko. Trgovsko ime (31) se lahko le doda sorti ali sopomenki.

31

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (32) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

32

Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort hrušk različnega porekla, je pri imenu zadevne sorte treba navesti državo porekla.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost ali število enot pri pakiranju v vrste in vložke. |
| --- | --- |

—

Velikost ali število enot pri pakiranju v vrste in vložke.

Če je označena velikost, je izražena:

| (a) | pri proizvodih, za katere veljajo pravila o izenačenosti, najmanjši in največji premer ali najmanjša in največja masa, |
| --- | --- |

(a)

pri proizvodih, za katere veljajo pravila o izenačenosti, najmanjši in največji premer ali najmanjša in največja masa,

| (b) | pri proizvodih, za katere ne veljajo pravila o izenačenosti, premer ali masa najmanjšega plodu v enoti pakiranja z navedbo „in več“, ali enakovredna označba, ali če je to ustrezno, premer ali masa največjega plodu v enoti pakiranja. |
| --- | --- |

(b)

pri proizvodih, za katere ne veljajo pravila o izenačenosti, premer ali masa najmanjšega plodu v enoti pakiranja z navedbo „in več“, ali enakovredna označba, ali če je to ustrezno, premer ali masa največjega plodu v enoti pakiranja.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

„Dodatek

Nepopoln seznam debeloplodnih sort hrušk in poletnih hrušk, razvrščenih po sortah

Drobnoplodne in druge sorte, ki niso na seznamu, so lahko v prometu, če izpolnjujejo zahteve po velikosti za druge sorte, kakor je opisano v razdelku III tega standarda.

Nekatere od spodaj navedenih sort smejo biti v prometu pod trgovskimi imeni, za katera je bila zahtevana ali pridobljena zaščita blagovne znamke v eni ali več državah. V prvem in drugem stolpcu spodnje razpredelnice niso navedena taka trgovska imena. Sklicevanje na znane blagovne znamke je zgolj v vednost navedeno v tretjem stolpcu.

Legenda:

| L | = | debeloplodna sorta |
| --- | --- | --- |
| SP | = | poletne hruške, za katere ni zahtevana najmanjša velikost |

L

=

debeloplodna sorta

SP

=

poletne hruške, za katere ni zahtevana najmanjša velikost

| Sorta | Sopomenke | Blagovne znamke | Velikost |
| --- | --- | --- | --- |
| Abbé Fétel | Abate Fetel | | L |
| Abugo o Siete en Boca | | | SP |
| AkVa | | | SP |
| Alka | | | L |
| Alsa | | | L |
| Amfora | | | L |
| Alexandrine Douillard | | | L |
| Bambinella | | | SP |
| Bergamotten | | | SP |
| Beurré Alexandre Lucas | Lucas | | L |
| Beurré Bosc | Bosc, Beurré d'Apremont, Empereur Alexandre, Kaiser Alexander | | L |
| Beurré Clairgeau | | | L |
| Beurré d'Arenberg | Hardenpont | | L |
| Beurré Giffard | | | SP |
| Beurré précoce Morettini | Morettini | | SP |
| Blanca de Aranjuez | Agua de Aranjuez, Espadona, Blanquilla | | SP |
| Carusella | | | SP |
| Castell | Castell de Verano | | SP |
| Colorée de Juillet | Bunte Juli | | SP |
| Comice rouge | | | L |
| Concorde | | | L |
| Condoula | | | SP |
| Coscia | Ercolini | | SP |
| Curé | Curato, Pastoren, Del cura de Ouro, Espadon de invierno, Bella de Berry, Lombardia de Rioja, Batall de Campana | | L |
| D'Anjou | | | L |
| Dita | | | L |
| D. Joaquina | Doyenné de Juillet | | SP |
| Doyenné d'hiver | Winterdechant | | L |
| Doyenné du Comice | Comice, Vereinsdechant | | L |
| Erika | | | L |
| Etrusca | | | SP |
| Flamingo | | | L |
| Forelle | | | L |
| Général Leclerc | | Amber Graceä | L |
| Gentile | | | SP |
| Golden Russet Bosc | | | L |
| Grand champion | | | L |
| Harrow Delight | | | L |
| Jeanne d'Arc | | | L |
| Joséphine | | | L |
| Kieffer | | | L |
| Klapa Mīlule | | | L |
| Leonardeta | Mosqueruela, Margallon, Colorada de Alcanadre, Leonarda de Magallon | | SP |
| Lombacad | | Cascade â | L |
| Moscatella | | | SP |
| Mramornaja | | | L |
| Mustafabey | | | SP |
| Packham's Triumph | Williams d'Automne | | L |
| Passe Crassane | Passa Crassana | | L |
| Perita de San Juan | | | SP |
| Pérola | | | SP |
| Pitmaston | Williams Duchesse | | L |
| Précoce de Trévoux | Trévoux | | SP |
| Président Drouard | | | L |
| Rosemarie | | | L |
| Santa Maria | Santa Maria Morettini | | SP |
| Spadoncina | Agua de Verano, Agua de Agosto | | SP |
| Suvenirs | | | L |
| Taylors Gold | | | L |
| Triomphe de Vienne | | | L |
| Vasarine Sviestine | | | L |
| Williams Bon Chrétien | Bon Chrétien, Bartlett, Williams, Summer Bartlett | | L |

Sorta

Sopomenke

Blagovne znamke

Velikost

Abbé Fétel

Abate Fetel

L

Abugo o Siete en Boca

SP

AkVa

SP

Alka

L

Alsa

L

Amfora

L

Alexandrine Douillard

L

Bambinella

SP

Bergamotten

SP

Beurré Alexandre Lucas

Lucas

L

Beurré Bosc

Bosc, Beurré d'Apremont, Empereur Alexandre, Kaiser Alexander

L

Beurré Clairgeau

L

Beurré d'Arenberg

Hardenpont

L

Beurré Giffard

SP

Beurré précoce Morettini

Morettini

SP

Blanca de Aranjuez

Agua de Aranjuez, Espadona, Blanquilla

SP

Carusella

SP

Castell

Castell de Verano

SP

Colorée de Juillet

Bunte Juli

SP

Comice rouge

L

Concorde

L

Condoula

SP

Coscia

Ercolini

SP

Curé

Curato, Pastoren, Del cura de Ouro, Espadon de invierno, Bella de Berry, Lombardia de Rioja, Batall de Campana

L

D'Anjou

L

Dita

L

D. Joaquina

Doyenné de Juillet

SP

Doyenné d'hiver

Winterdechant

L

Doyenné du Comice

Comice, Vereinsdechant

L

Erika

L

Etrusca

SP

Flamingo

L

Forelle

L

Général Leclerc

Amber Graceä

L

Gentile

SP

Golden Russet Bosc

L

Grand champion

L

Harrow Delight

L

Jeanne d'Arc

L

Joséphine

L

Kieffer

L

Klapa Mīlule

L

Leonardeta

Mosqueruela, Margallon, Colorada de Alcanadre, Leonarda de Magallon

SP

Lombacad

Cascade â

L

Moscatella

SP

Mramornaja

L

Mustafabey

SP

Packham's Triumph

Williams d'Automne

L

Passe Crassane

Passa Crassana

L

Perita de San Juan

SP

Pérola

SP

Pitmaston

Williams Duchesse

L

Précoce de Trévoux

Trévoux

SP

Président Drouard

L

Rosemarie

L

Santa Maria

Santa Maria Morettini

SP

Spadoncina

Agua de Verano, Agua de Agosto

SP

Suvenirs

L

Taylors Gold

L

Triomphe de Vienne

L

Vasarine Sviestine

L

Williams Bon Chrétien

Bon Chrétien, Bartlett, Williams, Summer Bartlett

L

DEL 7:   TRŽNI STANDARD ZA JAGODE

TRŽNI STANDARD ZA JAGODE

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za sorte (kultivarje) jagod, vzgojene iz rodu Fragaria L., ki jih je treba potrošniku dobaviti sveže, pri čemer so izključene jagode, namenjene za industrijsko predelavo.

Fragaria

II.   DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za jagode po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti jagode v vseh razredih:

| — | nepoškodovane, |
| --- | --- |

—

nepoškodovane,

| — | zdrave; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrave; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čiste, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | svežega videza (vendar ne oprane), |
| --- | --- |

—

svežega videza (vendar ne oprane),

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | praktično brez poškodb zaradi škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez poškodb zaradi škodljivcev,

| — | s čašo (razen v primeru gozdnih jagod); čaša in stebelce (če je prisotno) morata biti sveža in zelena, |
| --- | --- |

—

s čašo (razen v primeru gozdnih jagod); čaša in stebelce (če je prisotno) morata biti sveža in zelena,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Jagode morajo biti dovolj razvite in zrele. Njihova razvitost in stanje morata biti takšna, da lahko:

| — | prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter |
| --- | --- |

—

prenesejo prevoz in ravnanje z njimi ter

| — | prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispejo v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Razvrstitev

Razvrstitev

Jagode se razvrščajo v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Jagode v tem razredu morajo biti odlične kakovosti. Njihove lastnosti morajo biti značilne za sorto.

Biti morajo:

| — | poleg upoštevanja sortnih značilnosti svetlega videza, |
| --- | --- |

—

poleg upoštevanja sortnih značilnosti svetlega videza,

| — | brez sledov prsti. |
| --- | --- |

—

brez sledov prsti.

Biti morajo brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če te ne vplivajo na splošni videz proizvoda, na kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in na predstavitev v pakiranju.

(ii)   Razred I

Razred I

Jagode v tem razredu morajo biti dobre kakovosti. Njihove lastnosti morajo biti značilne za sorto.

Dovolijo se lahko naslednje majhne pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki,

| — | majhna bela lisa, ki ne sme presegati ene desetine celotne površine posamezne jagode, |
| --- | --- |

—

majhna bela lisa, ki ne sme presegati ene desetine celotne površine posamezne jagode,

| — | rahli površinski sledovi odtisov. |
| --- | --- |

—

rahli površinski sledovi odtisov.

Biti morajo skoraj brez sledov prsti.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrstijo jagode, ki ne izpolnjujejo zahtev za vključitev v višji razred, izpolnjujejo pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Dovoljene so naslednje pomanjkljivosti, če jagode ohranijo osnovne značilnosti glede kakovosti, sposobnosti ohranjanja kakovosti in predstavitve v pakiranju:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | bela lisa, ki ne presega ene petine celotne površine posamezne jagode, |
| --- | --- |

—

bela lisa, ki ne presega ene petine celotne površine posamezne jagode,

| — | majhne površinske odrgnine, za katere ni verjetno, da bi se širile, |
| --- | --- |

—

majhne površinske odrgnine, za katere ni verjetno, da bi se širile,

| — | rahli sledovi prsti. |
| --- | --- |

—

rahli sledovi prsti.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom v ekvatorialnem delu.

Najmanjša velikost je:

| — | 25 mm v razredu „ekstra“, |
| --- | --- |

—

25 mm v razredu „ekstra“,

| — | 18 mm v razredih I in II. |
| --- | --- |

—

18 mm v razredih I in II.

Za gozdne jagode najmanjša velikost ni določena.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % jagod po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % jagod po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % jagod po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi jagod, ki ne izpolnjujejo zahtev glede najmanjše velikosti.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsakega pakiranja mora biti izenačena in vsebovati le jagode istega porekla, sorte in kakovosti.

Jagode razreda „ekstra“, z izjemo gozdnih jagod, morajo biti zlasti izenačene glede stopnje zrelosti, barve in velikosti. Jagode razreda I so lahko po velikosti manj izenačene.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Jagode morajo biti pakirane tako, da so ustrezno zavarovane.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja (33) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

33

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Jagode“, če vsebina pakiranja ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Jagode“, če vsebina pakiranja ni vidna od zunaj.

| — | Ime sorte (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Ime sorte (neobvezno).

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (34) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

34

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 8:   TRŽNI STANDARD ZA PAPRIKO

TRŽNI STANDARD ZA PAPRIKO

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za sorte paprike (35), vzgojene iz rodu Capsicum annuum L., ki se potrošniku dobavljajo sveže, pri čemer so izključene paprike, namenjene za industrijsko predelavo.

35

Capsicum annuum

II.   DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

Namen tega standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za papriko po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj mora biti paprika v vseh razredih:

| — | nepoškodovana, |
| --- | --- |

—

nepoškodovana,

| — | zdrava; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrava; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čista, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čista, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | svežega videza, |
| --- | --- |

—

svežega videza,

| — | čvrsta, |
| --- | --- |

—

čvrsta,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez poškodb, ki bi jih povzročila nizka temperatura ali pozeba, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih povzročila nizka temperatura ali pozeba,

| — | imeti mora peclje; pecelj mora biti lepo odrezan, čaša pa cela, |
| --- | --- |

—

imeti mora peclje; pecelj mora biti lepo odrezan, čaša pa cela,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Razvitost in stanje paprike morata biti takšna, da:

| — | prenese prevoz in ravnanje z njo ter |
| --- | --- |

—

prenese prevoz in ravnanje z njo ter

| — | prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Razvrstitev

Razvrstitev

Paprika se razvrsti v tri razrede, kot je opredeljeno v nadaljevanju:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Paprika iz tega razreda mora biti odlične kakovosti. Njene lastnosti morajo biti značilne za sorto in/ali komercialni tip.

Biti morajo brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če te ne vplivajo na splošni videz proizvoda, na kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in na predstavitev v pakiranju.

(ii)   Razred I

Razred I

Paprika iz tega razreda mora biti dobre kakovosti. Njene lastnosti morajo biti značilne za sorto in/ali komercialni tip.

Dovolijo se lahko naslednje majhne pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki,

| — | rahla posrebritev ali poškodbe, ki jih povzroči trips, na največ 1/3 celotne površine, |
| --- | --- |

—

rahla posrebritev ali poškodbe, ki jih povzroči trips, na največ 1/3 celotne površine,

| — | rahle poškodbe kožice, kakršne so:






  — | vdolbine, praske, sončni ožigi ali sledi odtisov, ki ne smejo presegati 2 cm v dolžino pri poškodbah podolgovate oblike in 1 cm2 pri drugih poškodbah, ali |
| --- | --- | --- |

—

rahle poškodbe kožice, kakršne so:

—

vdolbine, praske, sončni ožigi ali sledi odtisov, ki ne smejo presegati 2 cm v dolžino pri poškodbah podolgovate oblike in 1 cm2 pri drugih poškodbah, ali

2

| — | suhe površinske poškodbe na skupaj največ 1/8 celotne površine, |
| --- | --- |

—

suhe površinske poškodbe na skupaj največ 1/8 celotne površine,

| — | rahlo poškodovan pecelj. |
| --- | --- |

—

rahlo poškodovan pecelj.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrsti paprika, ki ne izpolnjuje zahtev za uvrstitev v višji razred, izpolnjuje pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Dovolijo se lahko naslednje nepravilnosti pod pogojem, da paprika ohrani svoje bistvene značilnosti glede kakovosti, sposobnosti ohranjanja kakovosti in predstavitve:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | posrebritev ali poškodbe, ki jih povzroči trips, na največ 2/3 celotne površine, |
| --- | --- |

—

posrebritev ali poškodbe, ki jih povzroči trips, na največ 2/3 celotne površine,

| — | poškodbe kožice, kakršne so:






  — | vdolbine, praske, sončni ožigi, odrgnine in zarasle poškodbe, ki ne smejo presegati 4 cm v dolžino pri poškodbah podolgovate oblike in 2,5 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, ali |
| --- | --- | --- |

—

poškodbe kožice, kakršne so:

—

vdolbine, praske, sončni ožigi, odrgnine in zarasle poškodbe, ki ne smejo presegati 4 cm v dolžino pri poškodbah podolgovate oblike in 2,5 cm2 celotne površine pri drugih poškodbah, ali

2

| — | suhe površinske poškodbe na skupaj največ 1/4 celotne površine, |
| --- | --- |

—

suhe površinske poškodbe na skupaj največ 1/4 celotne površine,

| — | poškodba cvetnega konca na dolžini največ 1 cm2, |
| --- | --- |

—

poškodba cvetnega konca na dolžini največ 1 cm2,

2

| — | ovenelost na največ 1/3 površine, |
| --- | --- |

—

ovenelost na največ 1/3 površine,

| — | poškodovana pecelj in čaša, če je meso v njuni okolici nepoškodovano. |
| --- | --- |

—

poškodovana pecelj in čaša, če je meso v njuni okolici nepoškodovano.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom ekvatorialnega dela ali z maso. Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti proizvodov v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | za papriko, katere velikost je izmerjena s pomočjo premera:






  — | 20 mm, |
| --- | --- | --- |

(a)

za papriko, katere velikost je izmerjena s pomočjo premera:

—

20 mm,

| (b) | za papriko, katere velikost je izmerjena s pomočjo mase:






  — | 30 g, če najtežja paprika tehta največ 180 g, |
| --- | --- | --- |

(b)

za papriko, katere velikost je izmerjena s pomočjo mase:

—

30 g, če najtežja paprika tehta največ 180 g,

| — | 80 g, če najlažja paprika tehta več kot 180 g, vendar manj kot 260 g, |
| --- | --- |

—

80 g, če najlažja paprika tehta več kot 180 g, vendar manj kot 260 g,

| — | če najlažja paprika tehta najmanj 260 g, ni omejitve. |
| --- | --- |

—

če najlažja paprika tehta najmanj 260 g, ni omejitve.

Podolgovata paprika mora biti dovolj izenačena po dolžini.

Izenačenost po velikosti za razred II ni obvezna.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % paprike po številu ali masi, ki ne izpolnjuje zahtev za ta razred, izpolnjuje pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % paprike po številu ali masi, ki ne izpolnjuje zahtev za ta razred, izpolnjuje pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % paprike po številu ali masi, ki ne izpolnjuje niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede (če je sortirana po velikosti): dovoljeno je skupno odstopanje 10 % paprike po številu ali masi, ki ne ustreza zahtevam glede velikosti.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti izenačena in vsebovati le papriko istega porekla, sorte ali komercialnega tipa, kakovosti, velikosti (če je sortirana po velikosti) in v primeru razreda „ekstra“ in razreda I v precejšnji meri iste stopnje razvitosti in obarvanosti.

Vendar se lahko mešanica paprike izrazito različnih komercialnih tipov in/ali barv pakira skupaj v enoti, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, za vsak komercialni tip in/ali barvo pa po poreklu. Izenačenost po velikosti se ne zahteva.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Paprika mora biti pakirana tako, da je ustrezno zaščitena.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici. Informacije, ki so z laserjem vtisnjene na posamezen plod, ne bi smele povzročiti pomanjkljivosti na mesu ali kožici.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja (36) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

36

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Paprika“, če vsebina ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Paprika“, če vsebina ni vidna od zunaj.

| — | „Mešanica paprike“ ali ustrezno poimenovanje, če prodajne enote vsebujejo mešanico paprike izrazito različnih komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti komercialne tipe in/ali barve ter količino primerkov posameznega tipa oziroma barve v enoti pakiranja. |
| --- | --- |

—

„Mešanica paprike“ ali ustrezno poimenovanje, če prodajne enote vsebujejo mešanico paprike izrazito različnih komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti komercialne tipe in/ali barve ter količino primerkov posameznega tipa oziroma barve v enoti pakiranja.

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (37) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

37

V primeru mešanice paprike izrazito različnih komercialnih tipov in/ali barv različnega porekla, se navedba vsake države porekla nahaja poleg imena zadevnega komercialnega tipa in/ali barve.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom ali z najmanjšo in največjo maso. |
| --- | --- |

—

Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z najmanjšim in največjim premerom ali z najmanjšo in največjo maso.

| — | Število enot (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Število enot (neobvezno).

| — | Po potrebi „pekoča paprika“ ali podobna oznaka. |
| --- | --- |

—

Po potrebi „pekoča paprika“ ali podobna oznaka.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 9:   TRŽNI STANDARD ZA NAMIZNO GROZDJE

TRŽNI STANDARD ZA NAMIZNO GROZDJE

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za sorte (kultivarje) namiznega grozdja, vzgojene iz roda Vitis vinifera L., ki se potrošniku dobavijo sveže, pri čemer je izključeno namizno grozdje za industrijsko predelavo.

Vitis vinifera

II.   DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

Namen standarda je opredelitev zahtev glede kakovosti za namizno grozdje po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj morajo biti grozdi in jagode v vseh razredih:

| — | zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdravi; proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čisti, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | praktično brez poškodb zaradi škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez poškodb zaradi škodljivcev,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Poleg tega morajo biti jagode:

| — | nepoškodovane, |
| --- | --- |

—

nepoškodovane,

| — | pravilno oblikovane, |
| --- | --- |

—

pravilno oblikovane,

| — | normalno razvite. |
| --- | --- |

—

normalno razvite.

Pigmentacija, nastala zaradi sončne svetlobe, se ne šteje za pomanjkljivost.

Razvitost in stanje namiznega grozdja morata biti taka, da lahko:

| — | prenese prevoz in ravnanje z njim ter |
| --- | --- |

—

prenese prevoz in ravnanje z njim ter

| — | prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Zahteve glede zrelosti

Sok sadeža ima na indeksu refraktometra (38) vsaj:

38

| — | 12° brix za sorte Alphonse Lavallée, Cardinal in Victoria, |
| --- | --- |

—

12° brix za sorte Alphonse Lavallée, Cardinal in Victoria,

| — | 13° brix za vse druge sorte s pečkami, |
| --- | --- |

—

13° brix za vse druge sorte s pečkami,

| — | 14° brix za vse sorte brez pečk. |
| --- | --- |

—

14° brix za vse sorte brez pečk.

Poleg tega morajo imeti vse sorte zadovoljivo raven razmerja sladkor/kislina.

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Namizno grozdje se razvršča v naslednje tri razrede:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Namizno grozdje v tem razredu mora biti odlične kakovosti. Njegove lastnosti morajo biti značilne za sorto ob upoštevanju pridelovalnega območja.

Jagode morajo biti čvrste, trdno pritrjene na grozd, enakomerno razporejene v grozdu, meglica pa mora biti praktično nedotaknjena.

Biti morajo brez pomanjkljivosti, razen neznatnih površinskih pomanjkljivosti, če te ne vplivajo na splošni videz proizvoda, na kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in na predstavitev v pakiranju.

(ii)   Razred I

Razred I

V tem razredu mora biti namizno grozdje dobre kakovosti. Njegove lastnosti morajo biti značilne za sorto ob upoštevanju pridelovalnega območja.

Jagode morajo biti čvrste, trdno pritrjene in morajo imeti čim bolj nedotaknjeno meglico. Lahko pa so manj enakomerno razporejene okoli grozda kot pri razredu „ekstra“.

Dovolijo se lahko naslednje majhne pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki,

| — | majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | rahle ožganine od sonca, ki prizadenejo le kožico. |
| --- | --- |

—

rahle ožganine od sonca, ki prizadenejo le kožico.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrsti namizno grozdje, ki ne izpolnjuje zahtev za uvrstitev v višji razred, izpolnjuje pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Grozdi lahko kažejo rahle pomanjkljivosti glede oblike, razvitosti in obarvanosti, če te ne vplivajo na osnovne značilnosti sorte; dovoljene so le razlike, ki so rezultat specifičnosti pridelovalnega območja.

Jagode morajo biti dovolj čvrste in dovolj trdno pritrjene ter, če je mogoče, imeti ohranjeno tudi meglico. Lahko so manj enakomerno razporejene v grozdu kot jagode iz razreda I.

Dovoljene so lahko naslednje pomanjkljivosti, če namizno grozdje ohrani svoje osnovne značilnosti v zvezi s kakovostjo, sposobnostjo ohranjanja kakovosti in predstavitvijo v enoti pakiranja:

| — | pomanjkljivosti v obliki, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | rahle ožganine od sonca, ki prizadenejo le kožico, |
| --- | --- |

—

rahle ožganine od sonca, ki prizadenejo le kožico,

| — | majhne odrgnine, |
| --- | --- |

—

majhne odrgnine,

| — | rahle poškodbe kožice. |
| --- | --- |

—

rahle poškodbe kožice.

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se ugotavlja po masi grozda.

Najmanjša masa grozda je 75 g. Ta določba se ne uporablja za enote pakiranja, namenjene za posamezne obroke.

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % grozdov po masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % grozdov po masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

Poleg teh odstopanj je dovoljeno največ 10 % razsutih jagod po masi, tj. jagod, ki niso pritrjene na grozd, če so jagode zdrave in nepoškodovane.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % grozdov po masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

Poleg teh odstopanj je dovoljeno največ 10 % razsutih jagod po masi, tj. jagod, ki niso pritrjene na grozd, če so jagode zdrave in nepoškodovane.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % grozdov po masi, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti. V vsaki enoti pakiranja za potrošnike je dovoljeno z enim grozdom, ki je lažji od 75 g, prilagoditi maso, če grozd izpolnjuje vse druge pogoje navedenega razreda.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti izenačena in vsebovati samo grozde istega porekla, sorte, kakovosti in stopnje zrelosti.

V primeru razreda „ekstra“ morajo biti grozdi približno enake velikosti in obarvanosti.

Vendar se lahko mešanica namiznega grozdja izrazito različnih sort pakira skupaj v enoti pakiranja, če so proizvodi izenačeni po kakovosti, in za vsako zadevno sorto, po poreklu.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Namizno grozdje mora biti pakirano tako, da je ustrezno zaščiteno.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici.

V enoti pakiranja ne sme biti tujih snovi, dovoljeno pa je, da se peclja grozda drži delček poganjka vinske trte z dolžino največ 5 cm kot posebna oblika predstavitve.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja (39) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

39

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Namizno grozdje“, če vsebina ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Namizno grozdje“, če vsebina ni vidna od zunaj.

| — | Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort namiznega grozdja, imena različnih sort. |
| --- | --- |

—

Ime sorte. Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort namiznega grozdja, imena različnih sort.

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

| — | Država porekla (40) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja. |
| --- | --- |

—

Država porekla (40) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

40

| — | Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort namiznega grozdja različnega porekla, je pri imenu zadevne sorte treba navesti državo porekla. |
| --- | --- |

—

Kadar gre za mešanico izrazito različnih sort namiznega grozdja različnega porekla, je pri imenu zadevne sorte treba navesti državo porekla.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Po potrebi: „Grozdi, lažji od 75 g, namenjeni za posamezne obroke“. |
| --- | --- |

—

Po potrebi: „Grozdi, lažji od 75 g, namenjeni za posamezne obroke“.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

DEL 10:   TRŽNI STANDARD ZA PARADIŽNIK

TRŽNI STANDARD ZA PARADIŽNIK

I.   OPREDELITEV PROIZVODA

OPREDELITEV PROIZVODA

Ta standard se uporablja za sorte paradižnika (kultivarje), vzgojene iz Solanum lycopersicum L., ki se morajo potrošniku dostaviti sveže, pri čemer je izključen paradižnik za industrijsko predelavo.

Solanum lycopersicum

Paradižnik se lahko razvrsti v štiri komercialne tipe:

| — | „okrogli“, |
| --- | --- |

—

„okrogli“,

| — | „rebrasti“, |
| --- | --- |

—

„rebrasti“,

| — | „izdolženi“, |
| --- | --- |

—

„izdolženi“,

| — | paradižnik „češnjevec/koktajl“ (miniaturne sorte) vseh oblik. |
| --- | --- |

—

paradižnik „češnjevec/koktajl“ (miniaturne sorte) vseh oblik.

II.   DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

DOLOČBE GLEDE KAKOVOSTI

Namen standarda je opredeliti zahteve glede kakovosti za paradižnik po pripravi in pakiranju.

Vendar je mogoče, da v stopnjah po odpremi proizvodi glede na zahteve standarda kažejo:

| — | rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti, |
| --- | --- |

—

rahlo pomanjkanje svežosti in čvrstosti,

| — | pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti. |
| --- | --- |

—

pri proizvodih, ki niso razvrščeni v razred „ekstra“, poleg tega rahlo kvarjenje zaradi njihovega biološkega razvoja ali naravne pokvarljivosti.

A.   Minimalne zahteve

Minimalne zahteve

Ob upoštevanju posebnih določb za vsak razred in dovoljenih odstopanj mora biti paradižnik v vseh razredih:

| — | nepoškodovan, |
| --- | --- |

—

nepoškodovan,

| — | zdrav, proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni, |
| --- | --- |

—

zdrav, proizvodi, ki gnijejo ali se kvarijo, tako da niso primerni za uporabo, so izključeni,

| — | čist, praktično brez vsake vidne tuje snovi, |
| --- | --- |

—

čist, praktično brez vsake vidne tuje snovi,

| — | svežega videza, |
| --- | --- |

—

svežega videza,

| — | praktično brez škodljivcev, |
| --- | --- |

—

praktično brez škodljivcev,

| — | brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci, |
| --- | --- |

—

brez poškodb, ki bi jih na mesu povzročili škodljivci,

| — | brez odvečne zunanje vlage, |
| --- | --- |

—

brez odvečne zunanje vlage,

| — | brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa. |
| --- | --- |

—

brez kakršnega koli tujega vonja in/ali okusa.

Če so paradižniki v grozdu, morajo biti peclji sveži, zdravi, čisti in brez vseh listov ter kakršne koli vidne tuje snovi.

Razvitost in stanje paradižnika morata biti takšna, da lahko:

| — | prenese prevoz in ravnanje z njim ter |
| --- | --- |

—

prenese prevoz in ravnanje z njim ter

| — | prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju. |
| --- | --- |

—

prispe v namembni kraj v zadovoljivem stanju.

B.   Zahteve glede zrelosti

Zahteve glede zrelosti

Razvitost in zrelost paradižnika morata biti takšni, da omogočata njegovo nadaljnje zorenje, dokler ne doseže zadostne stopnje zrelosti.

C.   Razvrstitev

Razvrstitev

Paradižnik se razvrsti v tri razrede, kot je opredeljeno v nadaljevanju:

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Paradižnik v tem razredu mora biti odlične kakovosti. Biti mora sortno značilen.

Biti mora brez zelenega ovratnika in drugih pomanjkljivosti razen neznatnih površinskih poškodb pod pogojem, da te ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja.

(ii)   Razred I

Razred I

Paradižnik v tem razredu mora biti dobre kakovosti. Biti mora primerno čvrst in značilen za sorto.

Biti mora brez razpok in vidnega zelenega ovratnika.

Dovolijo se lahko naslednje majhne pomanjkljivosti pod pogojem, da ne vplivajo na splošni videz proizvoda, kakovost, sposobnost ohranjanja kakovosti in predstavitev v enoti pakiranja:

| — | majhne pomanjkljivosti v obliki in razvitosti, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obliki in razvitosti,

| — | majhne pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

majhne pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | rahle poškodbe kožice, |
| --- | --- |

—

rahle poškodbe kožice,

| — | neznatne odrgnine. |
| --- | --- |

—

neznatne odrgnine.

Poleg tega ima lahko „rebrasti“ paradižnik:

| — | zarasle razpoke dolžine največ 1 cm, |
| --- | --- |

—

zarasle razpoke dolžine največ 1 cm,

| — | izrastke, ki ne smejo biti preveliki, |
| --- | --- |

—

izrastke, ki ne smejo biti preveliki,

| — | majhen popek, ki ni oplutenel, |
| --- | --- |

—

majhen popek, ki ni oplutenel,

| — | znake oplutenelosti, ki ne smejo presegati površine 1 cm2, |
| --- | --- |

—

znake oplutenelosti, ki ne smejo presegati površine 1 cm2,

2

| — | tanko cvetno brazgotino podolgovate oblike (kot šiv), ki ne sme biti daljša od dveh tretjin največjega premera ploda. |
| --- | --- |

—

tanko cvetno brazgotino podolgovate oblike (kot šiv), ki ne sme biti daljša od dveh tretjin največjega premera ploda.

(iii)   Razred II

Razred II

V ta razred se uvrsti paradižnik, ki ne izpolnjuje zahtev za uvrstitev v višji razred, izpolnjuje pa zgoraj navedene minimalne zahteve.

Biti mora primerno čvrst (vendar je lahko nekoliko manj čvrst kot v razredu I) in ne sme imeti nezaraslih razpok.

Dovoljene so naslednje nepravilnosti pod pogojem, da paradižnik ohrani svoje bistvene značilnosti glede kakovosti, sposobnosti ohranjanja kakovosti in predstavitve v enoti pakiranja:

| — | pomanjkljivosti v obliki in razvitosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obliki in razvitosti,

| — | pomanjkljivosti v obarvanosti, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivosti v obarvanosti,

| — | kožne poškodbe ali odrgnine pod pogojem, da plod ni resno poškodovan, |
| --- | --- |

—

kožne poškodbe ali odrgnine pod pogojem, da plod ni resno poškodovan,

| — | zaceljene razpoke, ki niso daljše od 3 cm za okrogle, rebraste ali izdolžene paradižnike. |
| --- | --- |

—

zaceljene razpoke, ki niso daljše od 3 cm za okrogle, rebraste ali izdolžene paradižnike.

Poleg tega ima lahko „rebrasti“ paradižnik:

| — | več brazgotin in pomanjkljivosti od tistih, dovoljenih v razredu I, vendar ne sme imeti nepravilnih oblik, |
| --- | --- |

—

več brazgotin in pomanjkljivosti od tistih, dovoljenih v razredu I, vendar ne sme imeti nepravilnih oblik,

| — | popek, |
| --- | --- |

—

popek,

| — | znake oplutenelosti, ki ne smejo presegati površine 2 cm2, |
| --- | --- |

—

znake oplutenelosti, ki ne smejo presegati površine 2 cm2,

2

| — | tanko cvetno brazgotino podolgovate oblike (kot šiv). |
| --- | --- |

—

tanko cvetno brazgotino podolgovate oblike (kot šiv).

III.   DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

DOLOČBE GLEDE VELIKOSTI

Velikost se določi z največjim premerom ekvatorialnega dela, z maso ali štetjem.

Naslednje določbe ne veljajo za paradižnik v grozdih in so neobvezne za:

| — | paradižnik češnjevec in koktajl s premerom pod 40 mm, |
| --- | --- |

—

paradižnik češnjevec in koktajl s premerom pod 40 mm,

| — | rebrasti paradižnik nepravilne oblike ter |
| --- | --- |

—

rebrasti paradižnik nepravilne oblike ter

| — | razred II. |
| --- | --- |

—

razred II.

Da se zagotovi izenačenost po velikosti, sme biti razlika v velikosti proizvodov v isti enoti pakiranja največ:

| (a) | za paradižnik, katerega velikost je izmerjena s pomočjo premera:






  — | 10 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) manjši od 50 mm, |
| --- | --- | --- |

(a)

za paradižnik, katerega velikost je izmerjena s pomočjo premera:

—

10 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) manjši od 50 mm,

| — | 15 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 50 mm ali več, vendar manjši od 70 mm, |
| --- | --- |

—

15 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 50 mm ali več, vendar manjši od 70 mm,

| — | 20 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 70 mm ali več, vendar manjši od 100 mm, |
| --- | --- |

—

20 mm, če je premer najmanjšega plodu (kot je označen na pakiranju) 70 mm ali več, vendar manjši od 100 mm,

| — | za plodove s premerom 100 mm ali več ni omejitve glede razlike med premeri. |
| --- | --- |

—

za plodove s premerom 100 mm ali več ni omejitve glede razlike med premeri.

Če se uporabljajo kode velikosti, je treba upoštevati kode in premere iz naslednje razpredelnice:

| Koda velikosti | Premer (mm) |
| --- | --- |
| 0 | ≤ 20 |
| 1 | > 20 ≤ 25 |
| 2 | > 25 ≤ 30 |
| 3 | > 30 ≤ 35 |
| 4 | > 35 ≤ 40 |
| 5 | > 40 ≤ 47 |
| 6 | > 47 ≤ 57 |
| 7 | > 57 ≤ 67 |
| 8 | > 67 ≤ 82 |
| 9 | > 82 ≤ 102 |
| 10 | > 102 |

Koda velikosti

Premer (mm)

0

≤ 20

1

> 20 ≤ 25

2

> 25 ≤ 30

3

> 30 ≤ 35

4

> 35 ≤ 40

5

> 40 ≤ 47

6

> 47 ≤ 57

7

> 57 ≤ 67

8

> 67 ≤ 82

9

> 82 ≤ 102

10

> 102

| (b) | pri paradižnikih, katerih velikost se določi z maso ali s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z razliko iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

pri paradižnikih, katerih velikost se določi z maso ali s štetjem, mora biti razlika v velikosti skladna z razliko iz točke (a).

IV.   DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

DOLOČBE GLEDE ODSTOPANJ

Za proizvode, ki ne izpolnjujejo zahtev za razred, označen na vsaki enoti pakiranja, so na vseh stopnjah trženja dovoljena naslednja odstopanja od zahtev glede kakovosti in velikosti:

A.   Dovoljena odstopanja glede kakovosti

Dovoljena odstopanja glede kakovosti

(i)   Razred „ekstra“

Razred „ekstra“

Dovoljeno je skupno odstopanje 5 % paradižnikov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred I. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 0,5 % sestavljajo proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve glede kakovosti za razred II.

(ii)   Razred I

Razred I

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % paradižnikov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo zahtev za ta razred, izpolnjujejo pa zahteve za razred II. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 1 % sestavljajo proizvodi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev glede kakovosti za razred II niti minimalnih zahtev, ali nagniti proizvodi.

Če so paradižniki v grozdu, je dovoljenih 5 % paradižnikov po številu ali masi, ki so se ločili od peclja.

(iii)   Razred II

Razred II

Dovoljeno je skupno odstopanje 10 % paradižnikov po številu ali masi, ki ne izpolnjujejo niti zahtev za ta razred niti minimalnih zahtev. V okviru tega odstopanja lahko skupno največ 2 % sestavljajo nagniti proizvodi.

Če so paradižniki v grozdu, je dovoljenih 10 % paradižnikov po številu ali masi, ki so se ločili od peclja.

B.   Dovoljena odstopanja glede velikosti

Dovoljena odstopanja glede velikosti

Za vse razrede: dovoljeno je skupno odstopanje 10 % po številu ali masi paradižnikov, ki ne ustrezajo zahtevam glede velikosti.

V.   DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

DOLOČBE GLEDE PREDSTAVITVE

A.   Izenačenost

Izenačenost

Vsebina vsake enote pakiranja mora biti izenačena in vsebovati samo paradižnik istega porekla, sorte ali komercialnega tipa, kakovosti in velikosti (če je proizvod sortiran po velikosti).

Zrelost in obarvanost paradižnika razreda „ekstra“ in razreda I morata biti pravzaprav izenačeni. Poleg tega mora biti dolžina „izdolženega“ paradižnika dovolj izenačena.

Vendar se lahko mešanica paradižnika izrazito različnih barv, sort in/ali komercialnih tipov pakira skupaj v enoti pakiranja, če je paradižnik izenačen po kakovosti, za vsako barvo, sorto in/ali komercialni tip pa po poreklu. Izenačenost po velikosti se ne zahteva.

Vidni del vsebine enote pakiranja mora biti reprezentativen za celotno vsebino.

B.   Embalaža

Embalaža

Paradižnik mora biti pakiran tako, da je ustrezno zaščiten.

Notranji material enote pakiranja mora biti čist in takšne kakovosti, da preprečuje poškodbe proizvodov od zunaj ali znotraj. Dovoljena je uporaba materialov, zlasti papirja ali žigov, ki nosijo trgovske oznake, če se pri tiskanju ali etiketiranju uporablja nestrupeno črnilo ali lepilo.

Etikete, ki so posamično nalepljene na proizvode, morajo biti takšne, da njihova odstranitev ne pusti nobenih vidnih sledi lepila ali pomanjkljivosti na kožici. Informacije, ki so z laserjem vtisnjene na posamezen plod, ne bi smele povzročiti pomanjkljivosti na mesu ali kožici.

Enote pakiranja ne smejo vsebovati nobene tuje snovi.

VI.   DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

DOLOČBE GLEDE OZNAČEVANJA

Vsaka enota pakiranja (41) mora imeti na isti strani enote pakiranja natisnjene čitljive in neizbrisljive naslednje podatke, ki so vidni od zunaj.

41

A.   Identifikacija

Identifikacija

Ime in fizični naslov pakirnice in/ali odpremnika (na primer ulica/mesto/regija/poštna številka in država, če je ta drugačna od države porekla).

Ta navedba se lahko nadomesti:

| — | za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla; |
| --- | --- |

—

za vsa pakiranja z izjemo predpakirne embalaže z uradno izdano ali sprejeto kodno oznako, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika, navedeno poleg sklicevanja na „Pakirnica in/ali odpremnik“ (ali ustrezne okrajšave). Pred kodno oznako se navede državna/območna koda ISO-3166-alpha države, ki je proizvod priznala, če ni država porekla;

| — | samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode. |
| --- | --- |

—

samo za predpakiranja z imenom in naslovom prodajalca s sedežem v Uniji, poleg katerih je navedeno „Pakirano za:“ ali enakovredna navedba. V tem primeru označevanje vključuje tudi kodo, ki predstavlja pakirnico in/ali odpremnika. Prodajalec navede vse podatke, ki jih inšpekcijski organ šteje za potrebne v zvezi s pomenom te kode.

B.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

| — | „Paradižnik“ ali „paradižnik v grozdih“ in komercialni tip ali „paradižnik češnjevec/ koktajl“ ali „paradižnik češnjevec/koktajl v grozdih“ ali ustrezno poimenovanje za druge miniaturne sorte, če vsebina ni vidna od zunaj. |
| --- | --- |

—

„Paradižnik“ ali „paradižnik v grozdih“ in komercialni tip ali „paradižnik češnjevec/ koktajl“ ali „paradižnik češnjevec/koktajl v grozdih“ ali ustrezno poimenovanje za druge miniaturne sorte, če vsebina ni vidna od zunaj.

| — | „Mešanica paradižnikov“ ali ustrezno poimenovanje, če gre za mešanico paradižnika izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti barve, sorte ali komercialne tipe ter količino primerkov posamezne barve, sorte ali tipa v enoti pakiranja. |
| --- | --- |

—

„Mešanica paradižnikov“ ali ustrezno poimenovanje, če gre za mešanico paradižnika izrazito različnih sort, komercialnih tipov in/ali barv. Če proizvodi niso vidni od zunaj, je treba navesti barve, sorte ali komercialne tipe ter količino primerkov posamezne barve, sorte ali tipa v enoti pakiranja.

| — | Ime sorte (neobvezno). |
| --- | --- |

—

Ime sorte (neobvezno).

C.   Poreklo proizvoda

Poreklo proizvoda

Država porekla (42) in, neobvezno, področje rasti ali državno, regionalno ali lokalno ime kraja.

42

V primeru mešanice paradižnikov različnih barv, sort in/ali komercialnih tipov različnega porekla, se navedba vsake države porekla nahaja poleg zadevnega imena barve, sorte in/ali komercialnega tipa.

D.   Prodajne označbe

Prodajne označbe

| — | Razred. |
| --- | --- |

—

Razred.

| — | Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z






  — | najmanjšim in največjim premerom ali |
| --- | --- | --- |

—

Velikost (če je proizvod sortiran po velikosti), izražena z

—

najmanjšim in največjim premerom ali

| — | najmanjšo in največjo maso ali |
| --- | --- |

—

najmanjšo in največjo maso ali

| — | kodo velikosti, kot so opredeljene v razdelku III, ali |
| --- | --- |

—

kodo velikosti, kot so opredeljene v razdelku III, ali

| — | številom, ki mu sledijo najmanjše in največje velikosti. |
| --- | --- |

—

številom, ki mu sledijo najmanjše in največje velikosti.

E.   Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Uradni kontrolni znak (neobvezno)

Podatki iz prvega pododstavka niso potrebni na enotah pakiranja, če te vsebujejo prodajne enote pakiranja, ki so vidne od zunaj in vsaka navaja te podatke. Na teh enotah pakiranja ne sme biti označb, ki bi bile lahko zavajajoče. Kadar so ta pakiranja paletna, se podatki navedejo na obvestilu, nameščenem na očitnem mestu na vsaj dveh straneh palete.

---

(1)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

1

(2)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

2

(3)  Neizčrpni seznam sort, ki omogoča razvrščanje glede na obarvanost in mrežavost, je v dodatku k temu standardu.

3

(4)  Sorte, ki so označene z „R“ v dodatku k temu standardu, so izvzete iz določb o mrežavosti.

4

(5)  Neizčrpni seznam sort, ki omogoča razvrščanje glede na obarvanost in mrežavost, je v dodatku k temu standardu.

5

(6)  Sorte, ki so označene z „R“ v dodatku k temu standardu, so izvzete iz določb o mrežavosti.

6

(7)  Sorte, ki so označene z „R“ v dodatku k temu standardu, so izvzete iz določb o mrežavosti.

7

(8)  Izračunano, kot je opisano v smernicah OECD za objektivne preskuse, na voljo na: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications.

8

(9)  Izračunano, kot je opisano v smernicah OECD za objektivne preskuse, na voljo na: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications.

9

(10)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

10

(11)  Trgovsko ime je lahko blagovna znamka, za katero je bila zahtevana ali pridobljena zaščita, ali katero koli drugo trgovsko poimenovanje.

11

(12)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

12

(13)  Izračunano, kot je opisano v smernicah OECD za objektivne preskuse, na voljo na: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications.

13

(14)  Najmanjše razmerje sladkor/kislina pri sortah mandora in mineola je do konca tržnega leta, ki se začne 1. januarja 2023, 6.0: 1.

14

(15)  Velikosti pod 45 mm se nanašajo samo na klementine.

15

(16)  Uporaba konzervansov ali kakršnih koli drugih kemičnih snovi, ki na lupini plodov puščajo tuj vonj, je dovoljena, kadar je to v skladu z veljavnimi določbami Evropske unije.

16

(17)  Uporaba konzervansov ali kakršnih koli drugih kemičnih snovi, ki na lupini plodov puščajo tuj vonj, je dovoljena, kadar je to v skladu z veljavnimi določbami Evropske unije.

17

(18)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

18

(19)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

19

(20)  Izračunano, kot je opisano v smernicah OECD za objektivne preskuse, na voljo na: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications.

20

(21)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

21

(22)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

22

(23)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

23

(24)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

24

(25)  Izračunano, kot je opisano v smernicah OECD za objektivne preskuse, na voljo na: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications.

25

(26)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

26

(27)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

27

(28)  Nepopoln seznam debeloplodnih in poletnih sort hrušk je v dodatku k temu standardu.

28

(29)  Nepopoln seznam debeloplodnih in poletnih sort hrušk je v dodatku k temu standardu.

29

(30)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

30

(31)  Trgovsko ime je lahko blagovna znamka, za katero je bila zahtevana ali pridobljena zaščita, ali katero koli drugo trgovsko poimenovanje.

31

(32)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

32

(33)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

33

(34)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

34

(35)  Nekatere sorte paprike so lahko pekočega okusa.

35

(36)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

36

(37)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

37

(38)  Izračunano, kot je opisano v smernicah OECD za objektivne preskuse, na voljo na: http://www.oecd.org/agriculture/fruit-vegetables/publications.

38

(39)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

39

(40)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

40

(41)  Te določbe glede označevanja se ne uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene v pakiranjih. Vendar pa se uporabljajo za prodajne enote pakiranja, ki so predložene ločeno.

41

(42)  Navesti je treba polno ali običajno uporabljeno ime.

42

---

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/59 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/59

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/429

z dne 11. januarja 2019

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta glede metodologije in meril za ocenjevanje in priznavanje shem potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi v zvezi s kositrom, tantalom, volframom in zlatom

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (1), in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Naravni mineralni viri imajo velik potencial za razvoj, vendar lahko na konfliktnih območjih ali območjih z visokim tveganjem podžigajo nastanek ali nadaljevanje nasilnih konfliktov ter s tem spodkopavajo prizadevanja za razvoj, dobro upravljanje in pravno državo. Na teh območjih je razbitje povezave med konflikti in nezakonitim izkoriščanjem mineralov ključni element za zagotavljanje miru, razvoja in stabilnosti. |
| --- | --- |

(1)

Naravni mineralni viri imajo velik potencial za razvoj, vendar lahko na konfliktnih območjih ali območjih z visokim tveganjem podžigajo nastanek ali nadaljevanje nasilnih konfliktov ter s tem spodkopavajo prizadevanja za razvoj, dobro upravljanje in pravno državo. Na teh območjih je razbitje povezave med konflikti in nezakonitim izkoriščanjem mineralov ključni element za zagotavljanje miru, razvoja in stabilnosti.

| (2) | Uredba (EU) 2017/821 določa obveznosti za potrebno skrbnost za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, uporabljala pa se bo od 1. januarja 2021. Uredba je namenjena zagotavljanju preglednosti in zanesljivosti praks oskrbe uvoznikov v Uniji ter talilnic in rafinerij, ki dobivajo surovine s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2017/821 določa obveznosti za potrebno skrbnost za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, uporabljala pa se bo od 1. januarja 2021. Uredba je namenjena zagotavljanju preglednosti in zanesljivosti praks oskrbe uvoznikov v Uniji ter talilnic in rafinerij, ki dobivajo surovine s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem.

| (3) | Številne prostovoljne sheme potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi z enakimi ali podobnimi cilji, kot jih določa Uredba (EU) 2017/821, že obstajajo. Na podlagi Uredbe (EU) 2017/821 lahko Komisija prizna sheme, ki omogočajo skladnost uvoznikov mineralov ali kovin v Uniji z Uredbo, če jih ti uvozniki ustrezno izvajajo. |
| --- | --- |

(3)

Številne prostovoljne sheme potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi z enakimi ali podobnimi cilji, kot jih določa Uredba (EU) 2017/821, že obstajajo. Na podlagi Uredbe (EU) 2017/821 lahko Komisija prizna sheme, ki omogočajo skladnost uvoznikov mineralov ali kovin v Uniji z Uredbo, če jih ti uvozniki ustrezno izvajajo.

| (4) | Zato je treba določiti metodologijo in merila, ki jih bo Komisija uporabljala pri ugotavljanju, ali naj Komisija shemo prizna. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba določiti metodologijo in merila, ki jih bo Komisija uporabljala pri ugotavljanju, ali naj Komisija shemo prizna.

| (5) | V uvodni izjavi (14) Uredbe (EU) 2017/821 je med drugim določeno, da bi morale biti zahteve za sheme potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi usklajene s smernicami OECD o potrebni skrbnosti ter izpolnjevati postopkovne zahteve, kot so udeležba deležnikov, pritožbeni mehanizmi in odzivnost. V zadevni uvodni izjavi je tudi navedeno, da uvozniki v Uniji ohranijo individualno odgovornost za izpolnjevanje obveznosti za potrebno skrbnost, ne glede na to, ali so zajeti v shemo potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, ki jo priznava Komisija. |
| --- | --- |

(5)

V uvodni izjavi (14) Uredbe (EU) 2017/821 je med drugim določeno, da bi morale biti zahteve za sheme potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi usklajene s smernicami OECD o potrebni skrbnosti ter izpolnjevati postopkovne zahteve, kot so udeležba deležnikov, pritožbeni mehanizmi in odzivnost. V zadevni uvodni izjavi je tudi navedeno, da uvozniki v Uniji ohranijo individualno odgovornost za izpolnjevanje obveznosti za potrebno skrbnost, ne glede na to, ali so zajeti v shemo potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi, ki jo priznava Komisija.

| (6) | Zahteve Uredbe (EU) 2017/821 so skladne s smernicami OECD. Za zagotovitev skladnosti med to uredbo in prizadevanji OECD bi morala metodologija OECD za oceno skladnosti sektorskih programov s smernicami OECD o mineralih (v nadaljnjem besedilu: metodologija OECD) služiti kot podlaga za metodologijo in merila Komisije za ocenjevanje in priznavanje shem potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi. |
| --- | --- |

(6)

Zahteve Uredbe (EU) 2017/821 so skladne s smernicami OECD. Za zagotovitev skladnosti med to uredbo in prizadevanji OECD bi morala metodologija OECD za oceno skladnosti sektorskih programov s smernicami OECD o mineralih (v nadaljnjem besedilu: metodologija OECD) služiti kot podlaga za metodologijo in merila Komisije za ocenjevanje in priznavanje shem potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi.

| (7) | Pred zaključkom ocen Komisije o prošnjah za priznanje bi se bilo treba po potrebi posvetovati s sekretariatom OECD, ki bi moral imeti možnost, da pripravi mnenje o osnutku poročila in predhodnih ugotovitvah. |
| --- | --- |

(7)

Pred zaključkom ocen Komisije o prošnjah za priznanje bi se bilo treba po potrebi posvetovati s sekretariatom OECD, ki bi moral imeti možnost, da pripravi mnenje o osnutku poročila in predhodnih ugotovitvah.

| (8) | Pristojni organi držav članic so odgovorni za uporabo ter ustrezno in enotno izvajanje Uredbe (EU) 2017/821 v vsej Uniji. Komisija bi morala zato informacije o prošnjah za priznanje in svojo oceno posredovati pristojnim organom držav članic, da bi jim omogočila učinkovit prispevek k svoji oceni. |
| --- | --- |

(8)

Pristojni organi držav članic so odgovorni za uporabo ter ustrezno in enotno izvajanje Uredbe (EU) 2017/821 v vsej Uniji. Komisija bi morala zato informacije o prošnjah za priznanje in svojo oceno posredovati pristojnim organom držav članic, da bi jim omogočila učinkovit prispevek k svoji oceni.

| (9) | Člen 8(3) Uredbe (EU) 2017/821 določa, da mora Komisija upoštevati različne prakse v sektorju, ki jih zajema shema, ter pristop na podlagi tveganja in metodo, ki ju shema uporablja za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ter njune navedene rezultate. |
| --- | --- |

(9)

Člen 8(3) Uredbe (EU) 2017/821 določa, da mora Komisija upoštevati različne prakse v sektorju, ki jih zajema shema, ter pristop na podlagi tveganja in metodo, ki ju shema uporablja za opredelitev konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem, ter njune navedene rezultate.

| (10) | Ta uredba ne zajema niti preverjanja že priznanih shem niti zahtev v zvezi s spremembami shem skozi čas, pač pa to obravnava člen 8(4) in (5) Uredbe (EU) 2017/821. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba ne zajema niti preverjanja že priznanih shem niti zahtev v zvezi s spremembami shem skozi čas, pač pa to obravnava člen 8(4) in (5) Uredbe (EU) 2017/821.

| (11) | Unija bi si morala prizadevati za ustrezno sodelovanje z drugimi jurisdikcijami, da bi podprla razvoj in izvajanje shem potrebne skrbnosti v skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti – |
| --- | --- |

(11)

Unija bi si morala prizadevati za ustrezno sodelovanje z drugimi jurisdikcijami, da bi podprla razvoj in izvajanje shem potrebne skrbnosti v skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pravila o metodologiji in merilih, ki Komisiji omogočajo, da oceni, ali sheme potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi v zvezi s kositrom, tantalom, volframom in zlatom olajšujejo izpolnjevanje zahtev iz Uredbe (EU) 2017/821 s strani gospodarskih subjektov, in take sheme prizna v skladu s členom 8 navedene uredbe.

2.   Ta uredba se uporablja samo za sheme ali del shem, ki se nanašajo na kovine in minerale, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2017/821, kot je določeno v Prilogi 1 k navedeni uredbi.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve iz Uredbe (EU) 2017/821.

Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „shema“ pomeni „shemo potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi“ ali „shemo potrebne skrbnosti“, kot je opredeljena v točki (m) člena 2 Uredbe (EU) 2017/821; |
| --- | --- |

(a)

„shema“ pomeni „shemo potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi“ ali „shemo potrebne skrbnosti“, kot je opredeljena v točki (m) člena 2 Uredbe (EU) 2017/821;

| (b) | „prosilec“ pomeni subjekt, ki je vložil ali namerava vložiti prošnjo za priznanje sheme; |
| --- | --- |

(b)

„prosilec“ pomeni subjekt, ki je vložil ali namerava vložiti prošnjo za priznanje sheme;

| (c) | „lastniki shem“ pomenijo subjekte iz člena 8(1) Uredbe (EU) 2017/821; |
| --- | --- |

(c)

„lastniki shem“ pomenijo subjekte iz člena 8(1) Uredbe (EU) 2017/821;

| (d) | „gospodarski subjekti, ki sodelujejo v shemi“ pomenijo fizične ali pravne osebe, ki so predmet revizije v skladu z zahtevami sheme ali so kako drugače povezane s shemo ali so vanjo vključene na tak način, da morajo izpolnjevati njene standarde in politike; |
| --- | --- |

(d)

„gospodarski subjekti, ki sodelujejo v shemi“ pomenijo fizične ali pravne osebe, ki so predmet revizije v skladu z zahtevami sheme ali so kako drugače povezane s shemo ali so vanjo vključene na tak način, da morajo izpolnjevati njene standarde in politike;

| (e) | „metodologija OECD“ pomeni metodologijo OECD za oceno skladnosti sektorskih programov s smernicami OECD o mineralih, vključno z njeno prilogo, ki je objavljena v opombi OECD COM/DAF/INV/DCD/DAC(2018)1; |
| --- | --- |

(e)

„metodologija OECD“ pomeni metodologijo OECD za oceno skladnosti sektorskih programov s smernicami OECD o mineralih, vključno z njeno prilogo, ki je objavljena v opombi OECD COM/DAF/INV/DCD/DAC(2018)1;

| (f) | „krovna načela potrebne skrbnosti“ pomenijo načela, določena v oddelku A Priloge 1 k metodologiji OECD; |
| --- | --- |

(f)

„krovna načela potrebne skrbnosti“ pomenijo načela, določena v oddelku A Priloge 1 k metodologiji OECD;

| (g) | „ponovna prošnja“ pomeni:






  (i) | prošnjo v zvezi s shemo, za katero je že bila vložena vsaj ena prošnja, ki je bila označena za nedopustno ali pa je bila neuspešna ali umaknjena; |
| --- | --- | --- |

(g)

„ponovna prošnja“ pomeni:

(i)

prošnjo v zvezi s shemo, za katero je že bila vložena vsaj ena prošnja, ki je bila označena za nedopustno ali pa je bila neuspešna ali umaknjena;

| (ii) | prošnjo v zvezi s shemo, za katero je Komisija preklicala priznanje; |
| --- | --- |

(ii)

prošnjo v zvezi s shemo, za katero je Komisija preklicala priznanje;

| (h) | „splošni pogoji za priznanje“ pomenijo pogoje iz člena 4; |
| --- | --- |

(h)

„splošni pogoji za priznanje“ pomenijo pogoje iz člena 4;

| (i) | „posebna merila za oceno“ pomenijo merila iz člena 5. |
| --- | --- |

(i)

„posebna merila za oceno“ pomenijo merila iz člena 5.

2.   Za namene te uredbe se izraz „sektorski program“, ki se uporablja v metodologiji OECD, razume tako, da ima enak pomen kot izraz „shema“.

Člen 3

Zahteve za prošnje in sprejemljivost prošenj

1.   Lastniki shem lahko Komisijo zaprosijo, da v skladu s tem členom prizna sheme, ki jih razvijejo in nadzirajo.

2.   Da je prošnja dopustna, mora vsebovati vsaj naslednje informacije:

| (a) | identiteto prosilca; |
| --- | --- |

(a)

identiteto prosilca;

| (b) | ime in kontaktne podatke osebe, ki bo odgovorna za oceno in bo torej kontaktna oseba Komisije; |
| --- | --- |

(b)

ime in kontaktne podatke osebe, ki bo odgovorna za oceno in bo torej kontaktna oseba Komisije;

| (c) | opis ciljev sheme, kovin in mineralov, vključenih v shemo, vrst gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v shemi, in navedbo, v katerem delu vrednostne verige so ti gospodarski subjekti aktivni; |
| --- | --- |

(c)

opis ciljev sheme, kovin in mineralov, vključenih v shemo, vrst gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v shemi, in navedbo, v katerem delu vrednostne verige so ti gospodarski subjekti aktivni;

| (d) | informacije v zvezi z obsegom prošnje, ki pojasnjujejo, ali se prošnja nanaša na določen del sheme ali na določen del vrednostne ali oskrbovalne verige; |
| --- | --- |

(d)

informacije v zvezi z obsegom prošnje, ki pojasnjujejo, ali se prošnja nanaša na določen del sheme ali na določen del vrednostne ali oskrbovalne verige;

| (e) | dokazila, da je zasnova politik in standardov sheme skladna z načeli potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi iz točke (d) člena 2 Uredbe (EU) 2017/821 na način, ki je skladen s petstopenjskim okvirom iz Priloge 1 k smernicam OECD; |
| --- | --- |

(e)

dokazila, da je zasnova politik in standardov sheme skladna z načeli potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi iz točke (d) člena 2 Uredbe (EU) 2017/821 na način, ki je skladen s petstopenjskim okvirom iz Priloge 1 k smernicam OECD;

| (f) | seznam gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v shemi, in drugih subjektov, ki so člani sheme ali so z njo kako drugače povezani; |
| --- | --- |

(f)

seznam gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v shemi, in drugih subjektov, ki so člani sheme ali so z njo kako drugače povezani;

| (g) | če so na voljo, morebitne druge ocene sheme, vključno s samoocenjevanjem, ocenami pristojnih organov v drugi jurisdikciji in ocenami tretjih oseb; |
| --- | --- |

(g)

če so na voljo, morebitne druge ocene sheme, vključno s samoocenjevanjem, ocenami pristojnih organov v drugi jurisdikciji in ocenami tretjih oseb;

| (h) | če je relevantno, razmerje med prošnjo in morebitno predhodno prošnjo. |
| --- | --- |

(h)

če je relevantno, razmerje med prošnjo in morebitno predhodno prošnjo.

3.   Prosilci lahko vključijo tudi katere koli druge informacije, ki se jim zdijo pomembne.

4.   Komisija v 45 koledarskih dneh po prejemu prošnje presodi, ali je prošnja dopustna, in o tem obvesti prosilca.

5.   Če Komisija meni, da so bila dokazila iz točke (e) odstavka 2 predložena, druge informacije iz odstavka 2 pa manjkajo, o tem pravočasno, vsekakor pa pred iztekom roka iz odstavka 4 obvesti prosilca in ga pozove, da prošnjo dopolni v 30 koledarskih dneh.

6.   Če Komisija meni, da dokazila iz točke (e) odstavka 2 niso bila predložena, ali če prosilec pred potekom roka iz odstavka 5 ne dopolni prošnje, razglasi prošnjo za nedopustno in o tem obvesti prosilca, ocenjevanje prošnje pa prekine.

7.   Lastniki sheme s predložitvijo prošnje sprejmejo, da bo shema predmet ocene, določene s to uredbo. Vendar lahko prosilec svojo prošnjo kadar koli umakne.

Člen 4

Splošni pogoji za priznanje enakovrednosti

1.   Enakovrednost sheme se prizna, če so njena krovna načela potrebne skrbnosti, njene zahteve za gospodarske subjekte, ki sodelujejo v njej, in njene posebne odgovornosti usklajene z veljavnimi zahtevami Uredbe (EU) 2017/821.

2.   Zahteve iz odstavka 1 se štejejo za izpolnjene, če Komisija meni, da so izpolnjeni pogoji za oceno sheme kot „v celoti usklajene“ v skladu z oddelkom 4 metodologije OECD, na podlagi svoje ocene vseh veljavnih posebnih meril, ki upoštevajo tako politike in standarde sheme kot tudi njihovo izvajanje.

Člen 5

Posebna merila za ocenjevanje

1.   Komisija shemo oceni na podlagi veljavnih posebnih meril, določenih v Prilogi 1 k metodologiji OECD, v skladu s členi 6, 7 in 8.

2.   Komisija za vsako posamezno oceno določi pomembnost posebnih meril iz Priloge 1 k metodologiji OECD, pri čemer upošteva naravo, obseg in posebnosti sheme, ki se ocenjuje. V ta namen upošteva uporabnost posebnih meril iz Priloge 1 k metodologiji OECD. Prouči lahko tudi odstopanje od posebnih meril iz Priloge 1 k metodologiji OECD, če je to potrebno, da se zagotovi skladnost ocene s področjem uporabe in zahtevami iz Uredbe (EU) 2017/821, med drugim v zvezi z vrsto subjektov, za katere veljajo obveznosti iz navedene uredbe.

Člen 6

Dopolnjevanje informacij, navedenih v prošnji, da se omogoči ocena posebnih meril

1.   Komisija po potrebi dopolni informacije, ki jih vsebujejo sprejemljive prošnje, da bi lahko ocenila veljavna posebna merila iz člena 5(2). To lahko vključuje:

| (a) | preglede dokumentov, za katere Komisija meni, da so pomembni, na primer interne predpise sheme ali enakovredne dokumente in druge dokumente o politiki; pristojnosti relevantnih odborov sheme; revizijska poročila gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v shemi; poročila strokovnjakov in relevantnih deležnikov; morebitne druge ocene sheme, vključno s samoocenjevanjem, ocenami pristojnih organov v drugi jurisdikciji, in ocenami tretjih oseb, ter kakršne koli druge pomembne informacije v zvezi z upravljanjem sheme; |
| --- | --- |

(a)

preglede dokumentov, za katere Komisija meni, da so pomembni, na primer interne predpise sheme ali enakovredne dokumente in druge dokumente o politiki; pristojnosti relevantnih odborov sheme; revizijska poročila gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v shemi; poročila strokovnjakov in relevantnih deležnikov; morebitne druge ocene sheme, vključno s samoocenjevanjem, ocenami pristojnih organov v drugi jurisdikciji, in ocenami tretjih oseb, ter kakršne koli druge pomembne informacije v zvezi z upravljanjem sheme;

| (b) | razgovore s predstavniki sheme, upravo gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v shemi, revizorji in drugimi relevantnimi deležniki; |
| --- | --- |

(b)

razgovore s predstavniki sheme, upravo gospodarskih subjektov, ki sodelujejo v shemi, revizorji in drugimi relevantnimi deležniki;

| (c) | udeležbo in opazovanje revizij, ki jih izvajajo tretje strani pri gospodarskih subjektih, ki sodelujejo v shemi, glede na zahteve sheme in ocena ustreznih revizijskih poročil. |
| --- | --- |

(c)

udeležbo in opazovanje revizij, ki jih izvajajo tretje strani pri gospodarskih subjektih, ki sodelujejo v shemi, glede na zahteve sheme in ocena ustreznih revizijskih poročil.

2.   Pri izvajanju odstavka 1 lahko Komisija od prosilca zahteva, da predloži dodatne informacije ali dokumentacijo ter omogoči razgovore in udeležbo revizij, ki jih izvajajo tretje strani.

3.   Komisija določi, katere dodatne informacije so potrebne za oceno vseh veljavnih posebnih meril. V ta namen lahko upošteva smernice iz oddelka 2 metodologije OECD.

Člen 7

Metodologija za ocenjevanje posebnih meril

1.   Ocena vseh veljavnih posebnih meril upošteva tako pripravo politik in standardov sheme kot tudi njihovo izvajanje v skladu z oddelkom 3.2 metodologije OECD.

2.   Komisija določi, ali je shema „v celoti“ ali „delno“ usklajena ali „ni“ usklajena z vsemi veljavnimi posebnimi merili v skladu z oddelkom 3.2 metodologije OECD.

3.   Ocena veljavnih posebnih meril ne upošteva morebitnih politik, standardov, dejavnosti in drugih vidikov sheme, ki niso povezani s potrebno skrbnostjo oskrbovalnih verig za kovine in minerale iz Uredbe (EU) 2017/821; prav tako ne upošteva politik in drugih informacij v zvezi z družbami, ki ne spadajo na področje uporabe navedene uredbe, razen če se to izrecno zahteva v prošnji in se Komisija s tem strinja.

4.   Komisija lahko pri ocenjevanju prošnje prouči morebitne relevantne ocene sheme, ki so jih izvedle verodostojne tretje osebe, tudi če take ocene niso vključene v prošnjo.

5.   Pri oceni veljavnih posebnih meril, za katera shema v celoti ali delno temelji na politikah, standardih in dejavnostih druge sheme ali podobnega subjekta zunaj prosilca, se prouči:

| (a) | ali se je v okviru sheme izvedla verodostojna ocena takih subjektov in kako take ocene ohranjajo ali bodo ohranjale svojo relevantnost in kako se ali se bodo posodabljale ter |
| --- | --- |

(a)

ali se je v okviru sheme izvedla verodostojna ocena takih subjektov in kako take ocene ohranjajo ali bodo ohranjale svojo relevantnost in kako se ali se bodo posodabljale ter

| (b) | ali so taki subjekti sheme, ki jim je bila v skladu s to uredbo priznana enakovrednost. |
| --- | --- |

(b)

ali so taki subjekti sheme, ki jim je bila v skladu s to uredbo priznana enakovrednost.

Člen 8

Poročilo o oceni

1.   Komisija pripravi poročilo, v katerem oceni, ali shema izpolnjuje splošne pogoje za priznanje in veljavna posebna merila. Poročilo se dokonča v skladu z odstavki 2, 3 in 4.

2.   Osnutek poročila se sporoči prosilcu, ki lahko poda pripombe v 15 koledarskih dneh.

3.   Komisija se po proučitvi morebitnih pripomb prosilca po potrebi posvetuje s sekretariatom OECD glede osnutka poročila in mu predloži kakršno koli dokumentacijo, ki je potrebna, da sekretariat OECD sprejme mnenje. Komisija pozove sekretariat OECD, da v 30 koledarskih dneh predloži svoje mnenje. Mnenje se nanaša zlasti na oceno splošnih pogojev za priznanje in posebnih meril.

4.   Komisija poročilo dokonča najpozneje devet mesecev po tem, ko razglasi prošnjo za dopustno v skladu s členom 3, razen če vnaprej uradno obvesti prosilca, da bo poročilo dokončala pozneje.

Člen 9

Postopek po ugotovitvi glede splošnih pogojev za priznanje

1.   Če Komisija meni, da so splošni pogoji za priznanje enakovrednosti izpolnjeni na podlagi metodologije ocenjevanja iz te uredbe, uporabi postopek iz člena 8(3) Uredbe (EU) 2017/821.

2.   Če Komisija meni, da splošni pogoji za priznanje enakovrednosti iz člena 4 niso izpolnjeni, o tem obvesti prosilca in pristojne organe držav članic ter prosilcu predloži kopijo končnega poročila o oceni iz člena 8(1).

Člen 10

Ponovne prošnje

1.   Ponovne prošnje ni mogoče vložiti 12 mesecev po uradnem obvestilu iz člena 9(2) ali člena 3(6) ali umiku prošnje.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko ponovna prošnja v zvezi z isto shemo vloži tri mesece po obvestilu iz odstavka 1, če bi boljša razvrstitev manj kot desetih odstotkov veljavnih posebnih meril zadostovala za izpolnitev splošnih pogojev za priznanje enakovrednosti iz člena 4.

3.   V ponovnih prošnjah se navedejo vse informacije iz člena 3(2), tudi če je bil del teh informacij naveden v prejšnjih prošnjah.

4.   Poleg informacij iz člena 3(2) ponovna prošnja v zvezi s shemo, za katero je bila vložena prejšnja neuspešna prošnja, vsebuje podrobne informacije o vseh ukrepih, sprejetih v zvezi s posebnimi merili, ki jih Komisija v svoji oceni zadnje neuspešne prošnje ni obravnavala kot „v celoti usklajene“.

Člen 11

Ukrepi, sprejeti v skladu s členom 8(6) in 8(7) Uredbe (EU) 2017/821

1.   Komisija pri uporabi člena 8(6) in 8(7) Uredbe (EU) 2017/821 sledi korakom iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena.

2.   Če Komisija ugotovi pomanjkljivosti v priznani shemi, o tem obvesti lastnika sheme in mu odobri tri do šest mesecev, da sprejme popravne ukrepe. To obdobje lahko Komisija ob upoštevanju narave pomanjkljivosti podaljša.

3.   Lastnik sheme obvesti Komisijo o popravnih ukrepih, sprejetih v roku, določenem v skladu z odstavkom 2. Obvestilo mora vsebovati utemeljene dokaze o takih popravnih ukrepih.

4.   Komisija postopka za preklic priznanja iz drugega pododstavka člena 8(7) Uredbe (EU) 2017/821 ne začne pred iztekom roka, določenega v skladu z odstavkom 2 tega člena.

Člen 12

Preglednost in zaupnost

1.   Komisija vzpostavi register shem, za katere je priznala enakovrednosti, in ga objavi. Komisija zagotovi, da se register pravočasno posodobi, vedno ko prizna enakovrednost ali priznanje enakovrednosti prekliče.

2.   Poročilo iz člena 8(1) se objavi, če Komisija prizna enakovrednost sheme. Objavi se tudi mnenje sekretariata OECD o osnutku poročila, razen če sekretariat OECD zahteva, da ostane zaupno.

3.   Komisija zagotovi, da se vse informacije, ki jih Komisija, prosilec ali katera koli fizična ali pravna oseba, ki prispeva k oceni v skladu s to uredbo, obravnavajo kot zaupne, obravnavajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Člen 13

Sodelovanje in podpora

1.   Prosilci Komisiji zagotovijo dostop do vseh informacij, za katere meni, da so potrebne za oceno posebnih meril, vključno z omogočanjem pogovorov s sodelujočimi gospodarskimi subjekti in udeležbo revizij, ki jih izvajajo tretje strani.

2.   Komisija konča ali začasno prekine svojo oceno, če prosilec ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1, in o tem obvesti prosilca. V obvestilu navede razloge, zaradi katerih je končala ali začasno prekinila svojo oceno. Če Komisija konča ali začasno prekine oceno, lahko lastnik sheme ponovno prošnjo vloži šele po 12 mesecih od datuma uradnega obvestila.

3.   Komisija posreduje informacije pristojnim organom držav članic, določenim v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) 2017/821, da lahko učinkovito prispevajo k njeni oceni v skladu s to uredbo in izvajajo svoje naloge za učinkovito in enotno izvajanje Uredbe (EU) 2017/821.

Komisija:

| (a) | obvesti pristojne organe držav članic o lastnikih shem, ki so zaprosili za priznanje v skladu s členom 3, ter jih pozove, naj predložijo informacije in oceno ustreznosti za oceno; |
| --- | --- |

(a)

obvesti pristojne organe držav članic o lastnikih shem, ki so zaprosili za priznanje v skladu s členom 3, ter jih pozove, naj predložijo informacije in oceno ustreznosti za oceno;

| (b) | na zahtevo pristojnega organa države članice temu organu da na voljo popolno prošnjo; |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo pristojnega organa države članice temu organu da na voljo popolno prošnjo;

| (c) | obravnava vse informacije, ki so relevantne za oceno prošnje v skladu s to uredbo, ki jih predložijo pristojni organi držav članic; |
| --- | --- |

(c)

obravnava vse informacije, ki so relevantne za oceno prošnje v skladu s to uredbo, ki jih predložijo pristojni organi držav članic;

| (d) | upošteva vse informacije, ki jih posredujejo pristojni organi držav članic v zvezi s pomanjkljivostmi v shemah, ki jih je opredelila, in jih obvesti o vseh uradnih obvestilih, sprejetih v skladu s členom 11(3); |
| --- | --- |

(d)

upošteva vse informacije, ki jih posredujejo pristojni organi držav članic v zvezi s pomanjkljivostmi v shemah, ki jih je opredelila, in jih obvesti o vseh uradnih obvestilih, sprejetih v skladu s členom 11(3);

4.   Komisija Evropski parlament po potrebi obvešča o izvajanju te uredbe in prouči vse informacije, ki jih predloži Evropski parlament in so relevantne za izvajanje uredbe.

5.   Poleg posvetovanja iz člena 8(1) se lahko Komisija posvetuje s sekretariatom OECD ali zaprosi za njegovo podporo pri izvajanju svojih odgovornosti v skladu s to uredbo.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. januarja 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 130, 19.5.2017, str. 1.

1

(2)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

2

---

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/66

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/430

z dne 18. marca 2019

o spremembi Uredbe (EU) št. 1178/2011 glede izvajanja omejenih privilegijev brez nadzora pred izdajo licence pilota lahkega zrakoplova

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter spremembi uredb (ES) št. 2111/2005, (ES) št. 1008/2008, (EU) št. 996/2010, (EU) št. 376/2014 ter direktiv 2014/30/EU in 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 552/2004 in (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 (1) in zlasti člena 23(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poddel B Priloge I (v nadaljnjem besedilu: del FCL) k Uredbi Komisije (EU) št. 1178/2011 (2) določa zahteve za licenco pilota lahkega zrakoplova (v nadaljnjem besedilu: licenca LAPL). |
| --- | --- |

(1)

Poddel B Priloge I (v nadaljnjem besedilu: del FCL) k Uredbi Komisije (EU) št. 1178/2011 (2) določa zahteve za licenco pilota lahkega zrakoplova (v nadaljnjem besedilu: licenca LAPL).

| (2) | V skladu s členom 12(2a)(3) Uredbe (EU) št. 1178/2011 lahko države članice do 8. aprila 2020 uporabljajo nacionalna pravila za izdajo licenc, ki omogočajo zgodnejši dostop do nekaterih privilegijev pilota v primerjavi z licenco LAPL. Navedena nacionalna pravila za izdajo licence se uporabljajo tudi za usposabljanje za licenco LAPL na modularni način, pri čemer dokončanje nekaterih modulov usposabljanja za licenco LAPL omogoča zgodnejši dostop do nekaterih privilegijev pred izdajo licence LAPL. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 12(2a)(3) Uredbe (EU) št. 1178/2011 lahko države članice do 8. aprila 2020 uporabljajo nacionalna pravila za izdajo licenc, ki omogočajo zgodnejši dostop do nekaterih privilegijev pilota v primerjavi z licenco LAPL. Navedena nacionalna pravila za izdajo licence se uporabljajo tudi za usposabljanje za licenco LAPL na modularni način, pri čemer dokončanje nekaterih modulov usposabljanja za licenco LAPL omogoča zgodnejši dostop do nekaterih privilegijev pred izdajo licence LAPL.

| (3) | Države članice, ki uporabljajo tako modularno usposabljanje za licenco LAPL, so poročale Komisiji in Agenciji Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija), da podpira promocijo zračnih športov in dejavnosti rekreacijskih pilotov. To je v skladu s cilji načrta za splošno letalstvo, katerega cilj je ustvariti bolj sorazmeren, prožen in proaktiven regulativni sistem (3). |
| --- | --- |

(3)

Države članice, ki uporabljajo tako modularno usposabljanje za licenco LAPL, so poročale Komisiji in Agenciji Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija), da podpira promocijo zračnih športov in dejavnosti rekreacijskih pilotov. To je v skladu s cilji načrta za splošno letalstvo, katerega cilj je ustvariti bolj sorazmeren, prožen in proaktiven regulativni sistem (3).

| (4) | V skladu s členom 4(7) Uredbe (EU) št. 1178/2011 lahko države članice študentom pilotom dovolijo, da pred izdajo licence LAPL brez nadzora upravljajo letala z enim batnim motorjem z največjo vzletno maso do vključno 2 000 kg ob upoštevanju določenih pogojev. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 4(7) Uredbe (EU) št. 1178/2011 lahko države članice študentom pilotom dovolijo, da pred izdajo licence LAPL brez nadzora upravljajo letala z enim batnim motorjem z največjo vzletno maso do vključno 2 000 kg ob upoštevanju določenih pogojev.

| (5) | Da bi spodbujali prilagodljivejši regulativni sistem za splošno letalstvo, bi bilo treba člen 4(7) Uredbe (EU) št. 1178/2011 spremeniti tako, da bi lahko države članice v skladu z njim študentom pilotom, ki se udeležijo tečaja usposabljanja za licenco LAPL, dovolile izvajanje omejenih privilegijev brez nadzora po zaključku nekaterih modulov usposabljanja, pri čemer bi se upošteval obseg usposabljanja, ki je potreben za dosego predvidene ravni usposobljenosti pilotov, preden študenti piloti izpolnijo vse zahteve, potrebne za izdajo licence LAPL za letala, helikopterje, jadralna letala ali balone. |
| --- | --- |

(5)

Da bi spodbujali prilagodljivejši regulativni sistem za splošno letalstvo, bi bilo treba člen 4(7) Uredbe (EU) št. 1178/2011 spremeniti tako, da bi lahko države članice v skladu z njim študentom pilotom, ki se udeležijo tečaja usposabljanja za licenco LAPL, dovolile izvajanje omejenih privilegijev brez nadzora po zaključku nekaterih modulov usposabljanja, pri čemer bi se upošteval obseg usposabljanja, ki je potreben za dosego predvidene ravni usposobljenosti pilotov, preden študenti piloti izpolnijo vse zahteve, potrebne za izdajo licence LAPL za letala, helikopterje, jadralna letala ali balone.

| (6) | Če bi države članice v skladu s členom 4(7) Uredbe (EU) št. 1178/2011 študentom pilotom izdajale taka dovoljenja, bi morale o tem redno obveščati Komisijo in Agencijo ter ta dovoljenja spremljati, da bi ohranile sprejemljivo raven varnosti v letalstvu. |
| --- | --- |

(6)

Če bi države članice v skladu s členom 4(7) Uredbe (EU) št. 1178/2011 študentom pilotom izdajale taka dovoljenja, bi morale o tem redno obveščati Komisijo in Agencijo ter ta dovoljenja spremljati, da bi ohranile sprejemljivo raven varnosti v letalstvu.

| (7) | Poleg tega bi bilo treba člen 4(8) Uredbe (EU) št. 1178/2011 spremeniti tako, da se podaljša obdobje, v katerem lahko države članice odobrijo izvajanje določenih omejenih privilegijev za upravljanje letal po pravilih instrumentalnega letenja, preden pilot izpolni vse zahteve, potrebne za izdajo ratinga za instrumentalno letenje. To podaljšanje je potrebno do uvedbe osnovnega ratinga za instrumentalno letenje. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega bi bilo treba člen 4(8) Uredbe (EU) št. 1178/2011 spremeniti tako, da se podaljša obdobje, v katerem lahko države članice odobrijo izvajanje določenih omejenih privilegijev za upravljanje letal po pravilih instrumentalnega letenja, preden pilot izpolni vse zahteve, potrebne za izdajo ratinga za instrumentalno letenje. To podaljšanje je potrebno do uvedbe osnovnega ratinga za instrumentalno letenje.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so bili predlagani v Mnenju št. 08/2017, ki ga je Agencija izdala v skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so bili predlagani v Mnenju št. 08/2017, ki ga je Agencija izdala v skladu s členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 127 Uredbe (EU) 2018/1139 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 127 Uredbe (EU) 2018/1139 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 4 Uredbe (EU) št. 1178/2011 se spremeni:

| (1) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „(7)   Država članica lahko dovoli študentu pilotu, ki se udeleži tečaja usposabljanja za licenco LAPL, da izvaja omejene privilegije brez nadzora, preden izpolni vse zahteve, potrebne za izdajo licence LAPL, pod naslednjimi pogoji:






  (a) | obseg privilegijev temelji na oceni varnostnega tveganja, ki jo opravi država članica, pri tem pa se upošteva obseg usposabljanja, ki je potreben za dosego predvidene ravni usposobljenosti pilotov; |
| --- | --- | --- |

(1)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„(7)   Država članica lahko dovoli študentu pilotu, ki se udeleži tečaja usposabljanja za licenco LAPL, da izvaja omejene privilegije brez nadzora, preden izpolni vse zahteve, potrebne za izdajo licence LAPL, pod naslednjimi pogoji:

(a)

obseg privilegijev temelji na oceni varnostnega tveganja, ki jo opravi država članica, pri tem pa se upošteva obseg usposabljanja, ki je potreben za dosego predvidene ravni usposobljenosti pilotov;

| (b) | privilegiji so omejeni na naslednje:






  (i) | celotno nacionalno ozemlje države članice, ki izda dovoljenje, ali del tega ozemlja; |
| --- | --- | --- |

(b)

privilegiji so omejeni na naslednje:

(i)

celotno nacionalno ozemlje države članice, ki izda dovoljenje, ali del tega ozemlja;

| (ii) | zrakoplove, registrirane v državi članici, ki izda dovoljenje; |
| --- | --- |

(ii)

zrakoplove, registrirane v državi članici, ki izda dovoljenje;

| (iii) | letala in helikopterje, ki so zrakoplovi z enim batnim motorjem z največjo vzletno maso, ki ne presega 2 000 kg, ter jadralna letala in balone; |
| --- | --- |

(iii)

letala in helikopterje, ki so zrakoplovi z enim batnim motorjem z največjo vzletno maso, ki ne presega 2 000 kg, ter jadralna letala in balone;

| (c) | imetnik takega dovoljenja, ki zaprosi za izdajo licence LAPL, za usposabljanje, opravljeno v okviru dovoljenja, prejme kreditne točke, ki jih določi država članica na podlagi priporočila organizacije ATO ali DTO; |
| --- | --- |

(c)

imetnik takega dovoljenja, ki zaprosi za izdajo licence LAPL, za usposabljanje, opravljeno v okviru dovoljenja, prejme kreditne točke, ki jih določi država članica na podlagi priporočila organizacije ATO ali DTO;

| (d) | država članica Komisiji in Agenciji vsaka tri leta predloži redna poročila in ocene varnostnega tveganja; |
| --- | --- |

(d)

država članica Komisiji in Agenciji vsaka tri leta predloži redna poročila in ocene varnostnega tveganja;

| (e) | države članice spremljajo uporabo dovoljenj, izdanih v skladu s tem odstavkom, da zagotovijo sprejemljivo raven varnosti v letalstvu in v primeru večjega varnostnega tveganja ali drugih pomislekov glede varnosti ustrezno ukrepajo.“; |
| --- | --- |

(e)

države članice spremljajo uporabo dovoljenj, izdanih v skladu s tem odstavkom, da zagotovijo sprejemljivo raven varnosti v letalstvu in v primeru večjega varnostnega tveganja ali drugih pomislekov glede varnosti ustrezno ukrepajo.“;

| (2) | v odstavku 8 se v uvodnem stavku datum „8. aprila 2019“ nadomesti z datumom „8. aprila 2021“. |
| --- | --- |

(2)

v odstavku 8 se v uvodnem stavku datum „8. aprila 2019“ nadomesti z datumom „8. aprila 2021“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 212, 22.8.2018, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 25.11.2011, str. 1).

2

(3)  https://www.easa.europa.eu/easa-and-you/general-aviation/general-aviation-road-map

3

(4)  Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (UL L 79, 19.3.2008, str. 1).

4

---

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/68

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/431

z dne 18. marca 2019

o dvestošestindevetdeseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida (1), ter zlasti člena 7(1)(a) in člena 7a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 13. marca 2019 sklenil spremeniti en vnos na seznamu oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 13. marca 2019 sklenil spremeniti en vnos na seznamu oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 881/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2019

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  
  UL L 139, 29.5.2002, str. 9.

1

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se pod naslovom „Fizične osebe“ identifikacijski podatki za vnos:

„Hamza Osama Mohamed bin Laden. Datum rojstva: 9.5.1989. Kraj rojstva: Jeddah, Saudova Arabija. Državljanstvo: savdsko. Drugi podatki: (a) sin Osame bin Ladna (pokojni); (b) Aiman Muhammed Rabi al-Zawahiri ga je razglasil za uradnega člana Al-Kaide. Pripadnike Al-Kaide poziva k izvajanju terorističnih napadov. Velja za najverjetnejšega naslednika al-Zawahirija. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 28.2.2019.“

nadomestijo z naslednjim:

„Hamza Osama Mohamed bin Laden. Datum rojstva: 9.5.1989. Kraj rojstva: Jeddah, Saudova Arabija. Drugi podatki: (a) sin Osame bin Ladna (pokojni); (b) Aiman Muhammed Rabi al-Zawahiri ga je razglasil za uradnega člana Al-Kaide. Pripadnike Al-Kaide poziva k izvajanju terorističnih napadov. Velja za najverjetnejšega naslednika al-Zawahirija. Datum določitve iz člena 7d(2)(i): 28.2.2019.“

---

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/70

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2019/432

z dne 18. marca 2019

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 z dne 7. julija 2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2465/96 (1) in zlasti člena 11(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 so navedena javna telesa, korporacije in agencije ter fizične in pravne osebe, telesa in entitete nekdanje iraške vlade, za katere v skladu z navedeno uredbo velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki so se 22. maja 2003 nahajali zunaj Iraka. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 so navedena javna telesa, korporacije in agencije ter fizične in pravne osebe, telesa in entitete nekdanje iraške vlade, za katere v skladu z navedeno uredbo velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki so se 22. maja 2003 nahajali zunaj Iraka.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 13. marca 2019 sklenil črtati štiri vnose s seznama oseb ali entitet, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 13. marca 2019 sklenil črtati štiri vnose s seznama oseb ali entitet, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov.

| (3) | Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2019

Za Komisijo

V imenu predsednika

Vodja službe za instrumente zunanje politike

---

(1)  
  UL L 169, 8.7.2003, str. 6.

1

---

PRILOGA

V Prilogi III k Uredbi Sveta (ES) št. 1210/2003 se črtajo naslednji vnosi:

| „46. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR MAIN OUT PALL DRAIN. Address: P.O. Box 113, Nassiriyah, Iraq.“ |
| --- | --- |

„46.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR MAIN OUT PALL DRAIN. Address: P.O. Box 113, Nassiriyah, Iraq.“

| „98. | NATIONAL TOBACCO STATE COMPANY (alias NATIONAL TOBACCO STATE ENTERPRISE). Address: P.O. Box 6, Arbil, Iraq.“ |
| --- | --- |

„98.

NATIONAL TOBACCO STATE COMPANY (alias NATIONAL TOBACCO STATE ENTERPRISE). Address: P.O. Box 6, Arbil, Iraq.“

| „145. | STATE ENTERPRISE FOR PETROCHEMICAL INDUSTRIES. Address: Khor Al Zubair, P.O. Box 933, Basrah, Iraq.“ |
| --- | --- |

„145.

STATE ENTERPRISE FOR PETROCHEMICAL INDUSTRIES. Address: Khor Al Zubair, P.O. Box 933, Basrah, Iraq.“

| „147. | STATE ENTERPRISE FOR PULP AND PAPER INDUSTRIES. Address: P.O. Box 248, Hartha District, Basrah, Iraq.“ |
| --- | --- |

„147.

STATE ENTERPRISE FOR PULP AND PAPER INDUSTRIES. Address: P.O. Box 248, Hartha District, Basrah, Iraq.“

---

SKLEPI

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/72 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/72

---

SKLEP SVETA (EU) 2019/433

z dne 20. februarja 2018

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem odboru v trgovinski sestavi, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, glede posodobitve prilog XXVIII-A (Pravila za finančne storitve), XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) in XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Sporazumu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91, člena 100(2) in prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) PDEU,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil v imenu Unije sklenjen v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/839 (1), veljati pa je začel 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil v imenu Unije sklenjen v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/839 (1), veljati pa je začel 1. julija 2016.

| (2) | Od zaključka pogajanj o Sporazumu junija 2013 je bilo več aktov Unije iz prilog XXVIII-A (Pravila za finančne storitve), XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) in XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Sporazumu spremenjenih ali razveljavljenih. Za zagotovitev ustreznega približevanja zakonodaje Republike Moldavije z akti EU bi bilo zato treba dodati več aktov, ki izvajajo, spreminjajo, dopolnjujejo ali nadomeščajo akte navedene v teh prilogah ter spremeniti nekatere roke, da se upošteva že dosežen napredek Republike Moldavije v procesu tega približevanja. |
| --- | --- |

(2)

Od zaključka pogajanj o Sporazumu junija 2013 je bilo več aktov Unije iz prilog XXVIII-A (Pravila za finančne storitve), XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) in XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Sporazumu spremenjenih ali razveljavljenih. Za zagotovitev ustreznega približevanja zakonodaje Republike Moldavije z akti EU bi bilo zato treba dodati več aktov, ki izvajajo, spreminjajo, dopolnjujejo ali nadomeščajo akte navedene v teh prilogah ter spremeniti nekatere roke, da se upošteva že dosežen napredek Republike Moldavije v procesu tega približevanja.

| (3) | Na podlagi Sklepa št. 3/2004 Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija (2) lahko Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (v nadaljnjem besedilu: Odbor), posodobi ali spremeni določene priloge k Sporazumu. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi Sklepa št. 3/2004 Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija (2) lahko Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (v nadaljnjem besedilu: Odbor), posodobi ali spremeni določene priloge k Sporazumu.

| (4) | Odbor naj bi sprejel sklepe o posodobite i prilog. Takšni sklepi so zavezujoče za Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Odbor naj bi sprejel sklepe o posodobite i prilog. Takšni sklepi so zavezujoče za Unijo.

| (5) | Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Odboru glede posodobitve prilog. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Odboru glede posodobitve prilog.

| (6) | Stališče Unije v Odboru bi zato moralo temeljiti na priloženih osnutkih sklepov – |
| --- | --- |

(6)

Stališče Unije v Odboru bi zato moralo temeljiti na priloženih osnutkih sklepov –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Odboru, temelji na naslednjih osnutkih sklepov, priloženih temu sklepu:

| (a) | Sklepu Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi EU-Republika Moldavija o posodobitvi Priloge XXVIII-A (Pravila za finančne storitve) k Sporazumu; |
| --- | --- |

(a)

Sklepu Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi EU-Republika Moldavija o posodobitvi Priloge XXVIII-A (Pravila za finančne storitve) k Sporazumu;

| (b) | Sklepu Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi EU-Republika Moldavija o posodobitvi Priloge XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) k Sporazumu; |
| --- | --- |

(b)

Sklepu Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi EU-Republika Moldavija o posodobitvi Priloge XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) k Sporazumu;

| (c) | Sklepu Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi EU-Republika Moldavija o posodobitvi Priloge XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Sporazumu. |
| --- | --- |

(c)

Sklepu Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi EU-Republika Moldavija o posodobitvi Priloge XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Sporazumu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

V Bruslju, 20. februarja 2018

Za Svet

Predsednik

V. GORANOV

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2016/839 z dne 23. maja 2016 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (UL L 141, 28.5.2016, str. 28).

1

(2)  Sklep št. 3/2014 Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija z dne 16. decembra 2014 o prenosu določenih pooblastil Pridružitvenega sveta na Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (UL L 110, 29.4.2015, str. 40).

2

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../... PRIDRUŽITVENEGA ODBORA V TRGOVINSKI SESTAVI EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA

z dne ... 2018

o posodobitvi Priloge XXVIII-A (Pravila za finančne storitve) k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani

PRIDRUŽITVENI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, podpisanega 27. junija 2014 v Bruslju, ter zlasti členov 61, 249, 436, 438 in 449 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. julija 2016.

| (2) | Člena 61 in 249 Sporazuma določata, da bo Republika Moldavija svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom (v nadaljnjem besedilu: pravni red Unije) iz Priloge XXVIII-A (Pravila za finančne storitve) k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Priloga XXVIII-A). |
| --- | --- |

(2)

Člena 61 in 249 Sporazuma določata, da bo Republika Moldavija svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom (v nadaljnjem besedilu: pravni red Unije) iz Priloge XXVIII-A (Pravila za finančne storitve) k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Priloga XXVIII-A).

| (3) | Pravni red Unije iz Priloge XXVIII-A o pranju denarja se je od zaključka pogajanj o Sporazumu junija 2013 razvil. Unija je obvestila Republiko Moldavijo, da je sprejela Direktivo (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in Uredbo (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(3)

Pravni red Unije iz Priloge XXVIII-A o pranju denarja se je od zaključka pogajanj o Sporazumu junija 2013 razvil. Unija je obvestila Republiko Moldavijo, da je sprejela Direktivo (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in Uredbo (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (4) | Republika Moldavija nadaljuje proces približevanja svoje zakonodaje pravnemu redu Unije v skladu z roki in prednostnimi nalogami iz Priloge XXVIII-A. Zato je treba Prilogo XXVIII-A v skladu s členom 449 Sporazuma posodobiti, da se zagotovi, da se razvoj pravnega reda Unije, ki je naveden v Prilogi in se nanaša na pranje denarja, brez odlašanja in učinkovito vključi v sedanji proces približevanja. |
| --- | --- |

(4)

Republika Moldavija nadaljuje proces približevanja svoje zakonodaje pravnemu redu Unije v skladu z roki in prednostnimi nalogami iz Priloge XXVIII-A. Zato je treba Prilogo XXVIII-A v skladu s členom 449 Sporazuma posodobiti, da se zagotovi, da se razvoj pravnega reda Unije, ki je naveden v Prilogi in se nanaša na pranje denarja, brez odlašanja in učinkovito vključi v sedanji proces približevanja.

| (5) | Direktivo (EU) 2015/849 in Uredbo (EU) 2015/847 bi bilo treba dodati seznam iz Priloge XXVIII-A. |
| --- | --- |

(5)

Direktivo (EU) 2015/849 in Uredbo (EU) 2015/847 bi bilo treba dodati seznam iz Priloge XXVIII-A.

| (6) | Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES (3) in Direktivo Komisije 2006/70/ES (4) bi bilo treba črtati s seznama iz Priloge XXVIII-A z učinkom od 26. junija 2017. |
| --- | --- |

(6)

Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES (3) in Direktivo Komisije 2006/70/ES (4) bi bilo treba črtati s seznama iz Priloge XXVIII-A z učinkom od 26. junija 2017.

| (7) | Člen 436(3) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet EU-Republika Moldavija (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni svet) posodobi ali spremeni priloge k temu sporazumu. |
| --- | --- |

(7)

Člen 436(3) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet EU-Republika Moldavija (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni svet) posodobi ali spremeni priloge k temu sporazumu.

| (8) | V skladu s členom 438(2) Sporazuma lahko Pridružitveni svet na Pridružitveni odbor prenese katero koli od svojih pooblastil, tudi pooblastilo za sprejemanje zavezujočih odločitev. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 438(2) Sporazuma lahko Pridružitveni svet na Pridružitveni odbor prenese katero koli od svojih pooblastil, tudi pooblastilo za sprejemanje zavezujočih odločitev.

| (9) | Pridružitveni svet je s Sklepom št. 3/2014 (5) za posodobitev ali spremembo prilog k Sporazumu, ki se med drugim nanašajo na poglavje 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma, pooblastil Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi, če v poglavju 6 ni posebnih določb o posodobitvi ali spremembi navedenih prilog. V poglavju 6 ni nobenih posebnih določb o posodobitvi ali spremembi prilog. |
| --- | --- |

(9)

Pridružitveni svet je s Sklepom št. 3/2014 (5) za posodobitev ali spremembo prilog k Sporazumu, ki se med drugim nanašajo na poglavje 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma, pooblastil Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi, če v poglavju 6 ni posebnih določb o posodobitvi ali spremembi navedenih prilog. V poglavju 6 ni nobenih posebnih določb o posodobitvi ali spremembi prilog.

| (10) | Prilogo XXVIII-A bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Prilogo XXVIII-A bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga XXVIII-A (Pravila za finančne storitve) k Sporazumu se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ..., dne ...

Za Pridružitveni odbor

Predsednik

---

(1)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

1

(2)  Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1781/2006 (UL L 141, 5.6.2015, str. 1).

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).

3

(4)  Direktiva Komisije 2006/70/ES z dne 1. avgusta 2006 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede opredelitve politično izpostavljene osebe in tehničnih meril za postopke poenostavljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke ter izjeme na podlagi finančne dejavnosti, ki poteka zgolj občasno ali v omejenem obsegu (UL L 214, 4.8.2006, str. 29).

4

(5)  Sklep št. 3/2014 Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija z dne 16. decembra 2014 o prenosu določenih pooblastil Pridružitvenega sveta na Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (UL L 110, 29.4.2015, str. 40).

5

PRILOGA

PRILOGA XXVIII-A

PRAVILA ZA FINANČNE STORITVE

Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o spremembah Direktive Sveta 92/49/EGS in direktiv 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES in 2006/48/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju

Časovni razpored: določbe Direktive 2007/44/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/87/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij

Hranilnice in posojilnice Republike Moldavije se obravnavajo na enak način kot institucije iz člena 2 navedene direktive in so v skladu s tem izvzete iz področja uporabe navedene direktive

Časovni razpored: določbe Direktive 2006/48/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2007/18/ES z dne 27. marca 2007 o spremembi Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede izvzetja nekaterih institucij iz področje njene uporabe ali njihove vključitve v področje njene uporabe ter glede obravnave izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank

Časovni razpored: določbe Direktive 2007/18/ES se izvedejo ob začetku veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij

| Časovni razpored: določbe Direktive 2006/49/ES se razen spodaj določene izjeme izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.
  V zvezi z institucijami, razen kreditnimi institucijami, določenimi v točki (a) člena 3(1) navedene direktive, se določbe v zvezi z zneski zahtevanega ustanovitvenega kapitala, kakor so določeni v členu 5(1) in (3), členu 6, točkah (a), (b) in (c) člena 7, točkah (a), (b) in (c) člena 8 ter členu 9 navedene direktive izvedejo v desetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- |

Časovni razpored: določbe Direktive 2006/49/ES se razen spodaj določene izjeme izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

V zvezi z institucijami, razen kreditnimi institucijami, določenimi v točki (a) člena 3(1) navedene direktive, se določbe v zvezi z zneski zahtevanega ustanovitvenega kapitala, kakor so določeni v členu 5(1) in (3), členu 6, točkah (a), (b) in (c) člena 7, točkah (a), (b) in (c) člena 8 ter členu 9 navedene direktive izvedejo v desetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/110/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog

| Časovni razpored: določbe Direktive 94/19/ES, razen določbe, ki se nanaša na najnižjo raven odškodnine za vsakega vlagatelja iz člena 7 navedene direktive, se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.
  Določba, ki se nanaša na najnižjo raven odškodnine za vsakega vlagatelja iz člena 7 navedene direktive, se izvede v desetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- |

Časovni razpored: določbe Direktive 94/19/ES, razen določbe, ki se nanaša na najnižjo raven odškodnine za vsakega vlagatelja iz člena 7 navedene direktive, se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Določba, ki se nanaša na najnižjo raven odškodnine za vsakega vlagatelja iz člena 7 navedene direktive, se izvede v desetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij

Časovni razpored: določbe Direktive 86/635/EGS se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spremembah direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS in 86/635/EGS glede pravil vrednotenja za letne in konsolidirane računovodske izkaze nekaterih oblik družb kakor tudi bank in drugih finančnih institucij

Časovni razpored: določbe Direktive 2001/65/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o spremembah direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS, 86/635/EGS in 91/674/EGS o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/51/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, 83/349/EGS o konsolidiranih računovodskih izkazih, 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ter 91/674/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic

Časovni razpored: določbe Direktive 2006/46/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij

Časovni razpored: določbe Direktive 2001/24/ES se izvedejo ob začetku veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II)

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/138/ES se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic

Časovni razpored: določbe Direktive 91/674/EGS se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Priporočilo Komisije z dne 18. decembra 1991 o zavarovalnih zastopnikih (92/48/EGS)

Časovni razpored: ni relevantno.

Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/92/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/103/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/41/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS

Časovni razpored: določbe Direktive 2004/39/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive

Časovni razpored: določbe Direktive 2006/73/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 1287/2006 se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/71/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 809/2004 se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2004/109/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2007/14/ES z dne 8. marca 2007 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu

Časovni razpored: določbe Direktive 2007/14/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje

| Časovni razpored: določbe Direktive 97/9/ES, razen določbe, ki se nanaša na najnižjo raven odškodnine za vsakega vlagatelja iz člena 4 navedene direktive, se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.
  Določbe navedene direktive, ki se nanašajo na najnižjo raven odškodnine za vsakega vlagatelja iz člena 4 navedene direktive, se izvedejo v desetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- |

Časovni razpored: določbe Direktive 97/9/ES, razen določbe, ki se nanaša na najnižjo raven odškodnine za vsakega vlagatelja iz člena 4 navedene direktive, se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Določbe navedene direktive, ki se nanašajo na najnižjo raven odškodnine za vsakega vlagatelja iz člena 4 navedene direktive, se izvedejo v desetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga)

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/6/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2004/72/ES z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dovoljenih tržnih ravnanj, opredelitve notranjih informacij v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, sestave seznama o osebah z dostopom do notranjih informacij, poročanja o transakcijah poslovodnih delavcev in obveščanja o sumljivih poslih

Časovni razpored: določbe Direktive 2004/72/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2003/124/ES z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z opredelitvijo in razkritjem notranjih informacij javnosti ter opredelitvijo tržne manipulacije

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/124/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2003/125/ES z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pravično predstavitvijo naložbenih priporočil in razkrivanjem nasprotij interesov

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/125/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 2273/2003 z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izjemah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 2273/2003 se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 1060/2009 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP)

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/65/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2007/16/ES z dne 19. marca 2007 o izvajanju Direktive Sveta 85/611/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) glede razjasnitve nekaterih opredelitev

Časovni razpored: določbe Direktive 2007/16/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/47/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev

Časovni razpored: določbe Direktive 98/26/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/44/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembah direktiv 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES in 2006/48/ES ter o razveljavitvi Direktive 97/5/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2007/64/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 1781/2006 se izvedejo v enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES

Časovni razpored: določbe Direktive (EU) 2015/849 se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1781/2006

Časovni razpored: določbe Uredbe (EU) 2015/847 se izvedejo v enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../... PRIDRUŽITVENEGA ODBORA V TRGOVINSKI SESTAVI EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA

z dne ... 2018

o posodobitvi Priloge XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani

PRIDRUŽITVENI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, podpisanega 27. junija 2014 v Bruslju, ter zlasti členov 102, 240, 436, 438 in 449 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. julija 2016.

| (2) | Člena 102 in 240 Sporazuma določata, da bo Republika Moldavija svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom (v nadaljnjem besedilu: pravni red Unije) iz Priloge XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Priloga XXVIII-B). |
| --- | --- |

(2)

Člena 102 in 240 Sporazuma določata, da bo Republika Moldavija svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom (v nadaljnjem besedilu: pravni red Unije) iz Priloge XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Priloga XXVIII-B).

| (3) | Pravni red Unije iz Priloge XXVIII-B se je od zaključka pogajanj o Sporazumu junija 2013 razvil. Unija je sprejela naslednje akte, ki izvajajo, spreminjajo, dopolnjujejo ali nadomeščajo akte iz Priloge XXVIII-B:






  (i) | Uredba (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (1); |
| --- | --- | --- |

(3)

Pravni red Unije iz Priloge XXVIII-B se je od zaključka pogajanj o Sporazumu junija 2013 razvil. Unija je sprejela naslednje akte, ki izvajajo, spreminjajo, dopolnjujejo ali nadomeščajo akte iz Priloge XXVIII-B:

(i)

Uredba (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (1);

| (ii) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/276/EU z dne 2. maja 2014 o spremembi Odločbe 2008/411/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (2); |
| --- | --- |

(ii)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/276/EU z dne 2. maja 2014 o spremembi Odločbe 2008/411/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (2);

| (iii) | Izvedbeni sklep Komisije 2013/752/EU z dne 11. decembra 2013 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega in o razveljavitvi Odločbe 2005/928/ES (3); |
| --- | --- |

(iii)

Izvedbeni sklep Komisije 2013/752/EU z dne 11. decembra 2013 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega in o razveljavitvi Odločbe 2005/928/ES (3);

| (iv) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/641/EU z dne 1. septembra 2014 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo radiofrekvenčnega spektra za brezžično avdioopremo za izdelavo programov in posebne dogodke v Uniji (4); |
| --- | --- |

(iv)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/641/EU z dne 1. septembra 2014 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo radiofrekvenčnega spektra za brezžično avdioopremo za izdelavo programov in posebne dogodke v Uniji (4);

| (v) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/702/EU z dne 7. oktobra 2014 o spremembi Odločbe 2007/131/ES o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo (5); |
| --- | --- |

(v)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/702/EU z dne 7. oktobra 2014 o spremembi Odločbe 2007/131/ES o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo (5);

| (vi) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/339 z dne 8. marca 2016 o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 010–2 025 MHz za prenosne ali mobilne brezžične video povezave in brezžične kamere, ki se uporabljajo za izdelavo programov in posebne dogodke (6); |
| --- | --- |

(vi)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/339 z dne 8. marca 2016 o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 010–2 025 MHz za prenosne ali mobilne brezžične video povezave in brezžične kamere, ki se uporabljajo za izdelavo programov in posebne dogodke (6);

| (vii) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/750 z dne 8. maja 2015 o harmonizaciji frekvenčnega pasu 1 452 MHz–1 492 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (7); |
| --- | --- |

(vii)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/750 z dne 8. maja 2015 o harmonizaciji frekvenčnega pasu 1 452 MHz–1 492 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (7);

| (viii) | Direktiva 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (8); |
| --- | --- |

(viii)

Direktiva 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES (8);

| (ix) | Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (9); |
| --- | --- |

(ix)

Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (9);

| (x) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/806 z dne 22. maja 2015 o določitvi specifikacij v zvezi z obliko znaka zaupanja EU za kvalificirane storitve zaupanja (10); |
| --- | --- |

(x)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/806 z dne 22. maja 2015 o določitvi specifikacij v zvezi z obliko znaka zaupanja EU za kvalificirane storitve zaupanja (10);

| (xi) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1505 z dne 8. septembra 2015 o določitvi tehničnih specifikacij in formatov v zvezi z zanesljivimi seznami v skladu s členom 22(5) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (11); |
| --- | --- |

(xi)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1505 z dne 8. septembra 2015 o določitvi tehničnih specifikacij in formatov v zvezi z zanesljivimi seznami v skladu s členom 22(5) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (11);

| (xii) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1506 z dne 8. septembra 2015 o določitvi specifikacij v zvezi s formati naprednih elektronskih podpisov in naprednih elektronskih žigov, ki jih priznajo organi javnega sektorja v skladu s členoma 27(5) in 37(5) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (12); |
| --- | --- |

(xii)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1506 z dne 8. septembra 2015 o določitvi specifikacij v zvezi s formati naprednih elektronskih podpisov in naprednih elektronskih žigov, ki jih priznajo organi javnega sektorja v skladu s členoma 27(5) in 37(5) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (12);

| (xiii) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/650 z dne 25. aprila 2016 o določitvi standardov za oceno varnosti naprav za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa in žiga v skladu s členoma 30(3) in 39(2) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (13); |
| --- | --- |

(xiii)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/650 z dne 25. aprila 2016 o določitvi standardov za oceno varnosti naprav za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa in žiga v skladu s členoma 30(3) in 39(2) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (13);

| (xiv) | Sklep Komisije 2010/267/EU z dne 6. maja 2010 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo frekvenčnega pasu 790–862 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Evropski uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (14);
  Izvedbeni sklep Komisije 2011/251/EU z dne 18. aprila 2011 o spremembi Odločbe 2009/766/ES o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti (15);
  Odločba Komisije 2009/766/ES z dne 16. oktobra 2009 o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti (16), kakor je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom 2011/251/EU; |
| --- | --- |

(xiv)

Sklep Komisije 2010/267/EU z dne 6. maja 2010 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo frekvenčnega pasu 790–862 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Evropski uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (14);

Izvedbeni sklep Komisije 2011/251/EU z dne 18. aprila 2011 o spremembi Odločbe 2009/766/ES o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti (15);

Odločba Komisije 2009/766/ES z dne 16. oktobra 2009 o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti (16), kakor je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom 2011/251/EU;

| (xv) | Izvedbeni sklep Komisije 2012/688/EU z dne 5. novembra 2012 o uskladitvi frekvenčnih pasov 1 920–1 980 MHz in 2 110–2 170 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v Uniji (17); |
| --- | --- |

(xv)

Izvedbeni sklep Komisije 2012/688/EU z dne 5. novembra 2012 o uskladitvi frekvenčnih pasov 1 920–1 980 MHz in 2 110–2 170 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v Uniji (17);

| (xvi) | Odločba Komisije 2008/477/ES z dne 13. junija 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 500–2 690 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (18); |
| --- | --- |

(xvi)

Odločba Komisije 2008/477/ES z dne 13. junija 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 500–2 690 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (18);

| (xvii) | Odločba Komisije 2008/411/ES z dne 21. maja 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (19); |
| --- | --- |

(xvii)

Odločba Komisije 2008/411/ES z dne 21. maja 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (19);

| (xviii) | Odločba Komisije 2008/671/ES z dne 5. avgusta 2008 o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5 875–5 905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS) (20); |
| --- | --- |

(xviii)

Odločba Komisije 2008/671/ES z dne 5. avgusta 2008 o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5 875–5 905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS) (20);

| (xix) | Odločba Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti (21); |
| --- | --- |

(xix)

Odločba Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti (21);

| (xx) | Odločba Komisije 2007/90/ES z dne 12. februarja 2007 o spremembi Odločbe 2005/513/ES o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnem pasu 5 GHz za izvedbo brezžičnih dostopnih sistemov, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji (WAS/RLAN) (22); |
| --- | --- |

(xx)

Odločba Komisije 2007/90/ES z dne 12. februarja 2007 o spremembi Odločbe 2005/513/ES o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnem pasu 5 GHz za izvedbo brezžičnih dostopnih sistemov, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji (WAS/RLAN) (22);

| (xxi) | Odločba Komisije 2005/513/ES z dne 11. julija 2005 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnem pasu 5 GHz za izvedbo brezžičnih dostopovnih sistemov, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji (WAS/RLAN) (23); |
| --- | --- |

(xxi)

Odločba Komisije 2005/513/ES z dne 11. julija 2005 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnem pasu 5 GHz za izvedbo brezžičnih dostopovnih sistemov, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji (WAS/RLAN) (23);

| (xxii) | Izvedbeni sklep Komisije 2011/829/EU z dne 8. decembra 2011 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (24); |
| --- | --- |

(xxii)

Izvedbeni sklep Komisije 2011/829/EU z dne 8. decembra 2011 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (24);

| (xxiii) | Sklep Komisije 2010/368/EU z dne 30. junija 2010 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (25); |
| --- | --- |

(xxiii)

Sklep Komisije 2010/368/EU z dne 30. junija 2010 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (25);

| (xxiv) | Odločba Komisije 2009/381/ES z dne 13. maja 2009 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (26); |
| --- | --- |

(xxiv)

Odločba Komisije 2009/381/ES z dne 13. maja 2009 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (26);

| (xxv) | Odločba Komisije 2008/432/ES z dne 23. maja 2008 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (27); |
| --- | --- |

(xxv)

Odločba Komisije 2008/432/ES z dne 23. maja 2008 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (27);

| (xxvi) | Odločba Komisije 2006/771/ES z dne 9. novembra 2006 o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (28); |
| --- | --- |

(xxvi)

Odločba Komisije 2006/771/ES z dne 9. novembra 2006 o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (28);

| (xxvii) | Sklep Komisije 2010/166/EU z dne 19. marca 2010 o usklajenih pogojih za uporabo radiofrekvenčnega spektra za mobilne komunikacije na plovilih (storitve MCV) v Evropski uniji (29); |
| --- | --- |

(xxvii)

Sklep Komisije 2010/166/EU z dne 19. marca 2010 o usklajenih pogojih za uporabo radiofrekvenčnega spektra za mobilne komunikacije na plovilih (storitve MCV) v Evropski uniji (29);

| (xxviii) | Odločba Komisije 2006/804/ES z dne 23. novembra 2006 o uskladitvi radijskega spektra za naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID), ki delujejo v pasu ultravisokih frekvenc (UHF) (30); |
| --- | --- |

(xxviii)

Odločba Komisije 2006/804/ES z dne 23. novembra 2006 o uskladitvi radijskega spektra za naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID), ki delujejo v pasu ultravisokih frekvenc (UHF) (30);

| (xxix) | Izvedbeni sklep Komisije 2011/485/EU z dne 29. julija 2011 o spremembi Odločbe 2005/50/ES o uskladitvi radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za časovno omejeno uporabo opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v Skupnosti (31); |
| --- | --- |

(xxix)

Izvedbeni sklep Komisije 2011/485/EU z dne 29. julija 2011 o spremembi Odločbe 2005/50/ES o uskladitvi radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za časovno omejeno uporabo opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v Skupnosti (31);

| (xxx) | Odločba Komisije 2005/50/ES z dne 17. januarja 2005 o uskladitvi radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za časovno omejeno uporabo opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v Skupnosti (32); |
| --- | --- |

(xxx)

Odločba Komisije 2005/50/ES z dne 17. januarja 2005 o uskladitvi radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za časovno omejeno uporabo opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v Skupnosti (32);

| (xxxi) | Odločba Komisije 2004/545/ES z dne 8. julija 2004 o uskladitvi radijskega spektra v območju 79 GHz za uporabo opreme za avtomobilske radarje kratkega dosega (33); |
| --- | --- |

(xxxi)

Odločba Komisije 2004/545/ES z dne 8. julija 2004 o uskladitvi radijskega spektra v območju 79 GHz za uporabo opreme za avtomobilske radarje kratkega dosega (33);

| (xxxii) | Odločba Komisije 2009/343/ES z dne 21. aprila 2009 o spremembi Odločbe 2007/131/ES o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo (34); |
| --- | --- |

(xxxii)

Odločba Komisije 2009/343/ES z dne 21. aprila 2009 o spremembi Odločbe 2007/131/ES o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo (34);

| (xxxiii) | Odločba Komisije 2007/131/ES z dne 21. februarja 2007 o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo (35); |
| --- | --- |

(xxxiii)

Odločba Komisije 2007/131/ES z dne 21. februarja 2007 o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo (35);

| (xxxiv) | Odločba Komisije 2007/98/ES z dne 14. februarja 2007 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnih pasovih 2 GHz za uvedbo sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (36); |
| --- | --- |

(xxxiv)

Odločba Komisije 2007/98/ES z dne 14. februarja 2007 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnih pasovih 2 GHz za uvedbo sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (36);

| (xxxv) | Izvedbeni sklep Komisije 2013/654/EU z dne 12. novembra 2013 o spremembi Odločbe 2008/294/ES, da se vključijo dodatne dostopovne tehnologije in frekvenčni pasovi za mobilne komunikacijske storitve na letalih (storitve MCA) (37); |
| --- | --- |

(xxxv)

Izvedbeni sklep Komisije 2013/654/EU z dne 12. novembra 2013 o spremembi Odločbe 2008/294/ES, da se vključijo dodatne dostopovne tehnologije in frekvenčni pasovi za mobilne komunikacijske storitve na letalih (storitve MCA) (37);

| (xxxvi) | Direktiva 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (38). |
| --- | --- |

(xxxvi)

Direktiva 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (38).

| (4) | Republika Moldavija nadaljuje proces približevanja svoje zakonodaje pravnemu redu Unije v skladu z roki in prednostnimi nalogami iz Priloge XXVIII-B. Da se zagotovi ustrezno približevanje zakonodaje Republike Moldavije k pravnemu redu Unije, bi bilo treba v skladu s členom 449 Sporazuma akte iz uvodne izjave 3 dodati na seznam iz Prilogi XXVIII-B ter bi bilo treba spremeniti nekatere roke, da se upošteva napredek, ki ga je Republika Moldavija že dosegla v procesu tega približevanja. |
| --- | --- |

(4)

Republika Moldavija nadaljuje proces približevanja svoje zakonodaje pravnemu redu Unije v skladu z roki in prednostnimi nalogami iz Priloge XXVIII-B. Da se zagotovi ustrezno približevanje zakonodaje Republike Moldavije k pravnemu redu Unije, bi bilo treba v skladu s členom 449 Sporazuma akte iz uvodne izjave 3 dodati na seznam iz Prilogi XXVIII-B ter bi bilo treba spremeniti nekatere roke, da se upošteva napredek, ki ga je Republika Moldavija že dosegla v procesu tega približevanja.

| (5) | Člen 436(3) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet EU-Republika Moldavija (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni svet) posodobi ali spremeni priloge k temu sporazumu. |
| --- | --- |

(5)

Člen 436(3) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet EU-Republika Moldavija (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni svet) posodobi ali spremeni priloge k temu sporazumu.

| (6) | V skladu s členom 438(2) Sporazuma lahko Pridružitveni svet na Pridružitveni odbor prenese katero koli od svojih pooblastil, tudi pooblastilo za sprejemanje zavezujočih odločitev. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 438(2) Sporazuma lahko Pridružitveni svet na Pridružitveni odbor prenese katero koli od svojih pooblastil, tudi pooblastilo za sprejemanje zavezujočih odločitev.

| (7) | Pridružitveni svet je s Sklepom št. 3/2014 (39) za posodobitev ali spremembo prilog k Sporazumu, ki se med drugim nanašajo na poglavje 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma, pooblastil Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi, če v poglavju 6 ni posebnih določb o posodobitvi ali spremembi navedenih prilog. V poglavju 6 ni nobenih posebnih določb o posodobitvi ali spremembi prilog. |
| --- | --- |

(7)

Pridružitveni svet je s Sklepom št. 3/2014 (39) za posodobitev ali spremembo prilog k Sporazumu, ki se med drugim nanašajo na poglavje 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma, pooblastil Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi, če v poglavju 6 ni posebnih določb o posodobitvi ali spremembi navedenih prilog. V poglavju 6 ni nobenih posebnih določb o posodobitvi ali spremembi prilog.

| (8) | Prilogo XXVIII-B bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Prilogo XXVIII-B bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga XXVIII-B (Pravila za telekomunikacijske storitve) k Sporazumu se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ..., dne ...

Za Pridružitveni odbor

Predsednik

---

(1)  
  UL L 310, 26.11.2015, str. 1.

1

(2)  
  UL L 139, 14.5.2014, str. 18.

2

(3)  
  UL L 334, 13.12.2013, str. 17.

3

(4)  
  UL L 263, 3.9.2014, str. 29.

4

(5)  
  UL L 293, 9.10.2014, str. 48.

5

(6)  
  UL L 63, 10.3.2016, str. 5.

6

(7)  
  UL L 119, 12.5.2015, str. 27.

7

(8)  
  UL L 153, 22.5.2014, str. 62.

8

(9)  
  UL L 257, 28.8.2014, str. 73.

9

(10)  
  UL L 128, 23.5.2015, str. 13.

10

(11)  
  UL L 235, 9.9.2015, str. 26.

11

(12)  
  UL L 235, 9.9.2015, str. 37.

12

(13)  
  UL L 109, 26.4.2016, str. 40.

13

(14)  
  UL L 117, 11.5.2010, str. 95.

14

(15)  
  UL L 106, 27.4.2011, str. 9.

15

(16)  
  UL L 274, 20.10.2009, str. 32.

16

(17)  
  UL L 307, 7.11.2012, str. 84.

17

(18)  
  UL L 163, 24.6.2008, str. 37.

18

(19)  
  UL L 144, 4.6.2008, str. 77.

19

(20)  
  UL L 220, 15.8.2008, str. 24.

20

(21)  
  UL L 129, 17.5.2007, str. 67.

21

(22)  
  UL L 41, 13.2.2007, str. 10.

22

(23)  
  UL L 187, 19.7.2005, str. 22.

23

(24)  
  UL L 329, 13.12.2011, str. 10.

24

(25)  
  UL L 166, 1.7.2010, str. 33.

25

(26)  
  UL L 119, 14.5.2009, str. 32.

26

(27)  
  UL L 151, 11.6.2008, str. 49.

27

(28)  
  UL L 312, 11.11.2006, str. 66.

28

(29)  
  UL L 72, 20.3.2010, str. 38.

29

(30)  
  UL L 329, 25.11.2006, str. 64.

30

(31)  
  UL L 198, 30.7.2011, str. 71.

31

(32)  
  UL L 21, 25.1.2005, str. 15.

32

(33)  
  UL L 241, 13.7.2004, str. 66.

33

(34)  
  UL L 105, 25.4.2009, str. 9.

34

(35)  
  UL L 55, 23.2.2007, str. 33.

35

(36)  
  UL L 43, 15.2.2007, str. 32.

36

(37)  
  UL L 303, 14.11.2013, str. 48.

37

(38)  
  UL L 175, 27.6.2013, str. 1.

38

(39)  Sklep št. 3/2014 Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija z dne 16. decembra 2014 o prenosu določenih pooblastil Pridružitvenega sveta na Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (UL L 110, 29.4.2015, str. 40).

39

PRILOGA

PRILOGA XXVIII-B

PRAVILA ZA TELEKOMUNIKACIJSKE STORITVE

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 2002/21/ES:

| — | krepitev neodvisnosti in upravne zmogljivosti nacionalnega regulativnega organa na področju elektronskih komunikacij, |
| --- | --- |

—

krepitev neodvisnosti in upravne zmogljivosti nacionalnega regulativnega organa na področju elektronskih komunikacij,

| — | oblikovanje postopkov za javno razpravo o novih regulativnih ukrepih, |
| --- | --- |

—

oblikovanje postopkov za javno razpravo o novih regulativnih ukrepih,

| — | oblikovanje učinkovitih pritožbenih mehanizmov zoper odločitve nacionalnega regulativnega organa na področju elektronskih komunikacij, ter |
| --- | --- |

—

oblikovanje učinkovitih pritožbenih mehanizmov zoper odločitve nacionalnega regulativnega organa na področju elektronskih komunikacij, ter

| — | opredelitev zadevnih trgov izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja, in analiza teh trgov, da se presodi, ali so na njih operaterji s pomembno tržno močjo. |
| --- | --- |

—

opredelitev zadevnih trgov izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja, in analiza teh trgov, da se presodi, ali so na njih operaterji s pomembno tržno močjo.

Časovni razpored: navedene določbe Direktive 2002/21/ES se izvedejo v enem letu in pol od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 2002/20/ES:

| — | izvajanje uredbe o ureditvi splošnih odobritev in omejitvi potrebe po individualnih licencah le na posebne, ustrezno utemeljene primere. |
| --- | --- |

—

izvajanje uredbe o ureditvi splošnih odobritev in omejitvi potrebe po individualnih licencah le na posebne, ustrezno utemeljene primere.

Časovni razpored: navedene določbe Direktive 2002/20/ES se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Na podlagi analize trga, ki se opravi v skladu z okvirno direktivo, nacionalni regulativni organ na področju elektronskih komunikacij operaterjem, za katere se ugotovi, da imajo na zadevnih trgih pomembno tržno moč, naloži ustrezne regulativne obveznosti glede:

| — | dostopa do posebnih omrežnih naprav in njihove uporabe, |
| --- | --- |

—

dostopa do posebnih omrežnih naprav in njihove uporabe,

| — | cenovnega nadzora cen dostopa in medomrežnega povezovanja, vključno z obveznostmi stroškovne naravnanosti, ter |
| --- | --- |

—

cenovnega nadzora cen dostopa in medomrežnega povezovanja, vključno z obveznostmi stroškovne naravnanosti, ter

| — | preglednosti, nediskriminacije in ločenega računovodstva. |
| --- | --- |

—

preglednosti, nediskriminacije in ločenega računovodstva.

Časovni razpored: navedene določbe Direktive 2002/19/ES se izvedejo v enem letu in pol od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 ter Uredbo (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 2002/22/ES:

| — | izvajanje uredbe o obveznosti zagotavljanja univerzalnih storitev, vključno z oblikovanjem mehanizmov za obračun stroškov in financiranje, ter |
| --- | --- |

—

izvajanje uredbe o obveznosti zagotavljanja univerzalnih storitev, vključno z oblikovanjem mehanizmov za obračun stroškov in financiranje, ter

| — | zagotovitev spoštovanja interesov in pravic uporabnikov, zlasti prek uvedbe prenosljivosti številk in enotne evropske številke za klic v sili „112“. |
| --- | --- |

—

zagotovitev spoštovanja interesov in pravic uporabnikov, zlasti prek uvedbe prenosljivosti številk in enotne evropske številke za klic v sili „112“.

Časovni razpored: navedene določbe Direktive 2002/22/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji

Časovni razpored: določbe Uredbe (EU) 2015/2120 se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve

Časovni razpored: ukrepi, ki so posledica Direktive 2002/77/ES, se izvedejo v letu in pol od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 2002/58/ES:

| — | izvedbena zakonodaja za zagotovitev temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, zlasti pravice do varstva zasebnosti, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij in za zagotovitev prostega pretoka takih podatkov ter elektronske komunikacijske opreme in storitev. |
| --- | --- |

—

izvedbena zakonodaja za zagotovitev temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, zlasti pravice do varstva zasebnosti, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij in za zagotovitev prostega pretoka takih podatkov ter elektronske komunikacijske opreme in storitev.

Časovni razpored: navedene določbe Direktive 2002/58/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru)

Uporabljajo se naslednje določbe Odločbe št. 676/2002/ES:

| — | sprejetje politike in zakonodaje za zagotovitev usklajene razpoložljivosti in učinkovite uporabe radijskega spektra |
| --- | --- |

—

sprejetje politike in zakonodaje za zagotovitev usklajene razpoložljivosti in učinkovite uporabe radijskega spektra

Časovni razpored: ukrepi, ki so posledica Odločbe št. 676/2002/ES, se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Sklep Komisije 2010/267/EU z dne 6. maja 2010 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo frekvenčnega pasu 790–862 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Evropski uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve

Časovni razpored: določbe Sklepa 2010/267/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije 2011/251/EU z dne 18. aprila 2011 o spremembi Odločbe 2009/766/ES o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa 2011/251/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2009/766/ES z dne 16. oktobra 2009 o usklajevanju frekvenčnih pasov 900 MHz in 1 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo vseevropske elektronske komunikacijske storitve v Skupnosti, kakor je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/251/EU

Časovni razpored: določbe Odločbe 2009/766/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije 2012/688/EU z dne 5. novembra 2012 o uskladitvi frekvenčnih pasov 1 920–1 980 MHz in 2 110–2 170 MHz za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve v Uniji

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa 2012/688/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2008/477/ES z dne 13. junija 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 500–2 690 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve

Časovni razpored: določbe Odločbe 2008/477/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije 2014/276/EU z dne 2. maja 2014 o spremembi Odločbe 2008/411/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa 2014/276/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2008/411/ES z dne 21. maja 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve, kakor je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/276/EU

Časovni razpored: določbe Odločbe 2008/411/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2008/671/ES z dne 5. avgusta 2008 o usklajeni uporabi radiofrekvenčnega spektra v frekvenčnem pasu 5 875–5 905 MHz za varnostne aplikacije inteligentnih transportnih sistemov (ITS)

Časovni razpored: določbe Odločbe 2008/671/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2007/344/ES z dne 16. maja 2007 o usklajeni dostopnosti informacij glede uporabe spektra v Skupnosti

Časovni razpored: določbe Odločbe 2007/344/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2007/90/ES z dne 12. februarja 2007 o spremembi Odločbe 2005/513/ES o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnem pasu 5 GHz za izvedbo brezžičnih dostopnih sistemov, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji (WAS/RLAN)

Časovni razpored: določbe Odločbe 2007/90/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2005/513/ES z dne 11. julija 2005 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnem pasu 5 GHz za izvedbo brezžičnih dostopovnih sistemov, vključno z radijskimi lokalnimi omrežji (WAS/RLAN), kakor je bila spremenjena z Odločbo Komisije 2007/90/ES

Časovni razpored: določbe Odločbe 2005/513/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije 2013/752/EU z dne 11. decembra 2013 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega in o razveljavitvi Odločbe 2005/928/ES

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa 2013/752/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije 2011/829/EU z dne 8. decembra 2011 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa 2011/829/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Sklep Komisije 2010/368/EU z dne 30. junija 2010 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega

Časovni razpored: določbe Sklepa 2010/368/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2009/381/ES z dne 13. maja 2009 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega

Časovni razpored: določbe Odločbe 2009/381/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2008/432/ES z dne 23. maja 2008 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega

Časovni razpored: določbe Odločbe 2008/432/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2006/771/ES z dne 9. novembra 2006 o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega, kakor je bila spremenjena Izvedbenim sklepom Komisije 2013/752/EU, Izvedbenim sklepom Komisije 2011/829/EU, Sklepom Komisije 2010/368/EU, Odločbo Komisije 2009/381/ES in Odločbo Komisije 2008/432/ES

Časovni razpored: določbe Odločbe 2006/771/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Sklep Komisije 2010/166/EU z dne 19. marca 2010 o usklajenih pogojih za uporabo radiofrekvenčnega spektra za mobilne komunikacije na plovilih (storitve MCV) v Evropski uniji

Časovni razpored: določbe Sklepa 2010/166/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije 2014/641/EU z dne 1. septembra 2014 o usklajenih tehničnih pogojih za uporabo radiofrekvenčnega spektra za brezžično avdioopremo za izdelavo programov in posebne dogodke v Uniji

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa 2014/641/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2006/804/ES z dne 23. novembra 2006 o uskladitvi radijskega spektra za naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID), ki delujejo v pasu ultravisokih frekvenc (UHF)

Časovni razpored: določbe Odločbe 2006/804/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije 2011/485/EU z dne 29. julija 2011 o spremembi Odločbe 2005/50/ES o uskladitvi radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za časovno omejeno uporabo opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v Skupnosti

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa 2011/485/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2005/50/ES z dne 17. januarja 2005 o uskladitvi radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za časovno omejeno uporabo opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v Skupnosti, kakor je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/485/EU

Časovni razpored: določbe Odločbe 2005/50/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2004/545/ES z dne 8. julija 2004 o uskladitvi radijskega spektra v območju 79 GHz za uporabo opreme za avtomobilske radarje kratkega dosega

Časovni razpored: določbe Odločbe 2004/545/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije 2014/702/EU z dne 7. oktobra 2014 o spremembi Odločbe 2007/131/ES o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa 2014/702/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2009/343/ES z dne 21. aprila 2009 o spremembi Odločbe 2007/131/ES o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo

Časovni razpored: določbe Odločbe 2009/343/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2007/131/ES z dne 21. februarja 2007 o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo, kakor je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/702/EU in Odločbo Komisije 2009/343/ES

Časovni razpored: določbe Odločbe 2007/131/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2007/98/ES z dne 14. februarja 2007 o usklajeni uporabi radijskega spektra v frekvenčnih pasovih 2 GHz za uvedbo sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve

Časovni razpored: določbe Odločbe 2007/98/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/339 z dne 8. marca 2016 o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 010–2 025 MHz za prenosne ali mobilne brezžične video povezave in brezžične kamere, ki se uporabljajo za izdelavo programov in posebne dogodke

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa (EU) 2016/339 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/750 z dne 8. maja 2015 o harmonizaciji frekvenčnega pasu 1 452 MHz–1 492 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa (EU) 2015/750 se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije 2013/654/EU z dne 12. novembra 2013 o spremembi Odločbe 2008/294/ES, da se vključijo dodatne dostopovne tehnologije in frekvenčni pasovi za mobilne komunikacijske storitve na letalih (storitve MCA)

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa 2013/654/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2008/294/ES z dne 7. aprila 2008 o usklajenih pogojih glede uporabe spektra za izvajanje mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) v Skupnosti, kakor je bila spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije 2013/654/EU

Časovni razpored: ukrepi, ki so posledica Odločbe 2008/294/ES, se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo radijske opreme na trgu in razveljavitvi Direktive 1999/5/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2014/53/EU se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju)

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 2000/31/ES:

| — | povečanje razvoja elektronskega poslovanja, |
| --- | --- |

—

povečanje razvoja elektronskega poslovanja,

| — | odstranitev ovir za čezmejno zagotavljanje storitev informacijske družbe, |
| --- | --- |

—

odstranitev ovir za čezmejno zagotavljanje storitev informacijske družbe,

| — | zagotavljanje pravne varnosti za ponudnike storitev informacijske družbe ter |
| --- | --- |

—

zagotavljanje pravne varnosti za ponudnike storitev informacijske družbe ter

| — | uskladitev omejitev glede odgovornosti ponudnikov storitev, ki delujejo kot posredniki, pri zagotavljanju zgolj prenosa podatkov, shranjevanja v predpomnilniku ali gostiteljstva, ter določitev, da ni splošne obveznosti glede nadzora. |
| --- | --- |

—

uskladitev omejitev glede odgovornosti ponudnikov storitev, ki delujejo kot posredniki, pri zagotavljanju zgolj prenosa podatkov, shranjevanja v predpomnilniku ali gostiteljstva, ter določitev, da ni splošne obveznosti glede nadzora.

Časovni razpored: navedene določbe Direktive 2000/31/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/98/ES se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o spremembi Direktive 2003/98/ES o ponovni uporabi informacij javnega sektorja

Časovni razpored: določbe Direktive 2013/37/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES

Časovni razpored: določbe Uredbe (EU) št. 910/2014 se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/806 z dne 22. maja 2015 o določitvi specifikacij v zvezi z obliko znaka zaupanja EU za kvalificirane storitve zaupanja

Časovni razpored: določbe Izvedbene uredbe (EU) 2015/806 se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1505 z dne 8. septembra 2015 o določitvi tehničnih specifikacij in formatov v zvezi z zanesljivimi seznami v skladu s členom 22(5) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1505 se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1506 z dne 8. septembra 2015 o določitvi specifikacij v zvezi s formati naprednih elektronskih podpisov in naprednih elektronskih žigov, ki jih priznajo organi javnega sektorja v skladu s členoma 27(5) in 37(5) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1506 se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/650 z dne 25. aprila 2016 o določitvi standardov za oceno varnosti naprav za ustvarjanje kvalificiranega elektronskega podpisa in žiga v skladu s členoma 30(3) in 39(2) Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu

Časovni razpored: določbe Izvedbenega sklepa (EU) 2016/650 se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../... PRIDRUŽITVENEGA ODBORA V TRGOVINSKI SESTAVI EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA

z dne ... 2018

o posodobitvi Priloge XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Pridružitvenemu sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani

PRIDRUŽITVENI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, podpisanega 27. junija 2014 v Bruslju, ter zlasti členov 85, 253, 436, 438 in 449 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. julija 2016.

| (2) | Člena 85 in 253 Sporazuma določata, da bo Republika Moldavija svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom (v nadaljnjem besedilu: pravni red Unije) iz Priloge XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Priloga XXVIII-D). |
| --- | --- |

(2)

Člena 85 in 253 Sporazuma določata, da bo Republika Moldavija svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom (v nadaljnjem besedilu: pravni red Unije) iz Priloge XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Priloga XXVIII-D).

| (3) | Pravni red Unije iz Priloge XXVIII-D se je od zaključka pogajanj o Sporazumu junija 2013 razvil. Unija je zlasti sprejela naslednje akte, ki izvajajo, spreminjajo, dopolnjujejo ali nadomeščajo akte iz Priloge XXVIII-D:






  (i) | Izvedbena direktiva Komisije 2014/111/EU z dne 17. decembra 2014 o spremembi Direktive 2009/15/ES v zvezi z določenimi kodeksi in povezanimi spremembami določenih konvencij in protokolov, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) (1); |
| --- | --- | --- |

(3)

Pravni red Unije iz Priloge XXVIII-D se je od zaključka pogajanj o Sporazumu junija 2013 razvil. Unija je zlasti sprejela naslednje akte, ki izvajajo, spreminjajo, dopolnjujejo ali nadomeščajo akte iz Priloge XXVIII-D:

(i)

Izvedbena direktiva Komisije 2014/111/EU z dne 17. decembra 2014 o spremembi Direktive 2009/15/ES v zvezi z določenimi kodeksi in povezanimi spremembami določenih konvencij in protokolov, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) (1);

| (ii) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1355/2014 z dne 17. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z določenimi kodeksi in povezanimi spremembami določenih konvencij in protokolov, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) (2); |
| --- | --- |

(ii)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1355/2014 z dne 17. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z določenimi kodeksi in povezanimi spremembami določenih konvencij in protokolov, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) (2);

| (iii) | Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (3); |
| --- | --- |

(iii)

Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (3);

| (iv) | Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (4); |
| --- | --- |

(iv)

Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (4);

| (v) | Direktiva Komisije 2014/100/EU z dne 28. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (5); |
| --- | --- |

(v)

Direktiva Komisije 2014/100/EU z dne 28. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (5);

| (vi) | Direktiva Komisije (EU) 2016/844 z dne 27. maja 2016 o spremembi Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (6) in popravek Direktive Komisije (EU) 2016/844 z dne 27. maja 2016 o spremembi Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (7); |
| --- | --- |

(vi)

Direktiva Komisije (EU) 2016/844 z dne 27. maja 2016 o spremembi Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (6) in popravek Direktive Komisije (EU) 2016/844 z dne 27. maja 2016 o spremembi Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (7);

| (vii) | Direktiva Komisije (EU) 2015/2087 z dne 18. novembra 2015 o spremembi Priloge II k Direktivi 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (8); |
| --- | --- |

(vii)

Direktiva Komisije (EU) 2015/2087 z dne 18. novembra 2015 o spremembi Priloge II k Direktivi 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (8);

| (viii) | Direktiva 2013/38/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o spremembi Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča (9); |
| --- | --- |

(viii)

Direktiva 2013/38/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o spremembi Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča (9);

| (ix) | Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o recikliranju ladij in spremembi Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2009/16/ES (10); |
| --- | --- |

(ix)

Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o recikliranju ladij in spremembi Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2009/16/ES (10);

| (x) | Uredba Komisije (EU) št. 428/2010 z dne 20. maja 2010 o izvajanju člena 14 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z razširjenimi inšpekcijskimi pregledi ladij (11); |
| --- | --- |

(x)

Uredba Komisije (EU) št. 428/2010 z dne 20. maja 2010 o izvajanju člena 14 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z razširjenimi inšpekcijskimi pregledi ladij (11);

| (xi) | Uredba Komisije (EU) št. 801/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z merili države zastave (12); |
| --- | --- |

(xi)

Uredba Komisije (EU) št. 801/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z merili države zastave (12);

| (xii) | Uredba Komisije (EU) št. 802/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) in člena 27 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede uspešnosti družb, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1205/2012 (13) |
| --- | --- |

(xii)

Uredba Komisije (EU) št. 802/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) in člena 27 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede uspešnosti družb, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1205/2012 (13)

| (xiii) | Direktiva 2009/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (14); |
| --- | --- |

(xiii)

Direktiva 2009/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (14);

| (xiv) | Direktiva 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15); |
| --- | --- |

(xiv)

Direktiva 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15);

| (xv) | Direktiva Komisije 2011/15/EU z dne 23. februarja 2011 o spremembi Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet Skupnosti (16); |
| --- | --- |

(xv)

Direktiva Komisije 2011/15/EU z dne 23. februarja 2011 o spremembi Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet Skupnosti (16);

| (xvi) | Uredba Komisije (EU) št. 1286/2011 z dne 9. decembra 2011 o sprejetju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč in nezgod, razvite v skladu s členom 5(4) Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- |

(xvi)

Uredba Komisije (EU) št. 1286/2011 z dne 9. decembra 2011 o sprejetju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč in nezgod, razvite v skladu s členom 5(4) Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17);

| (xvii) | Uredba Komisije (ES) št. 540/2008 z dne 16. junija 2008 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti, in sicer v zvezi z obrazci (18); |
| --- | --- |

(xvii)

Uredba Komisije (ES) št. 540/2008 z dne 16. junija 2008 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti, in sicer v zvezi z obrazci (18);

| (xviii) | Direktiva Komisije 2010/36/EU z dne 1. junija 2010 o spremembi Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (19); |
| --- | --- |

(xviii)

Direktiva Komisije 2010/36/EU z dne 1. junija 2010 o spremembi Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (19);

| (xix) | Direktiva Komisije 2005/12/ES z dne 18. februarja 2005 o spremembi prilog I in II k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2003/25/ES o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (20); |
| --- | --- |

(xix)

Direktiva Komisije 2005/12/ES z dne 18. februarja 2005 o spremembi prilog I in II k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2003/25/ES o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (20);

| (xx) | Uredba (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (21); |
| --- | --- |

(xx)

Uredba (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (21);

| (xxi) | Direktiva 2012/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o spremembi Direktive 2008/106/ES o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (22); |
| --- | --- |

(xxi)

Direktiva 2012/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o spremembi Direktive 2008/106/ES o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (22);

| (xxii) | Direktiva 2002/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o spremembi direktiv o varnosti v pomorskem prometu in o preprečevanju onesnaževanja z ladij (23); |
| --- | --- |

(xxii)

Direktiva 2002/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o spremembi direktiv o varnosti v pomorskem prometu in o preprečevanju onesnaževanja z ladij (23);

| (xxiii) | Direktiva Komisije 2007/71/ES z dne 13. decembra 2007 o spremembi Priloge II k Direktivi 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (24); |
| --- | --- |

(xxiii)

Direktiva Komisije 2007/71/ES z dne 13. decembra 2007 o spremembi Priloge II k Direktivi 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (24);

| (xxiv) | Uredba Komisije (ES) št. 536/2008 z dne 13. junija 2008 o izvajanju člena 6(3) in člena 7 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 782/2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah ter spremembi navedene uredbe (25); |
| --- | --- |

(xxiv)

Uredba Komisije (ES) št. 536/2008 z dne 13. junija 2008 o izvajanju člena 6(3) in člena 7 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 782/2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah ter spremembi navedene uredbe (25);

| (xxv) | Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (26). |
| --- | --- |

(xxv)

Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (26).

| (4) | Republika Moldavija nadaljuje proces približevanja svoje zakonodaje pravnemu redu Unije v skladu z roki in prednostnimi nalogami iz Priloge XXVIII-D. Da se zagotovi ustrezno približevanje zakonodaje Republike Moldovije k pravnemu redu Unije, bi bilo trebav skladu s členom 449 Sporazuma akte iz uvodne izjave 3 dodati na seznam iz Priloge XXVIII-D ter bi bilo treba spremeniti nekatere roke, da se upošteva napredek, ki ga je Republika Moldavija že dosegla v procesu približevanja pravnemu redu Unije. |
| --- | --- |

(4)

Republika Moldavija nadaljuje proces približevanja svoje zakonodaje pravnemu redu Unije v skladu z roki in prednostnimi nalogami iz Priloge XXVIII-D. Da se zagotovi ustrezno približevanje zakonodaje Republike Moldovije k pravnemu redu Unije, bi bilo trebav skladu s členom 449 Sporazuma akte iz uvodne izjave 3 dodati na seznam iz Priloge XXVIII-D ter bi bilo treba spremeniti nekatere roke, da se upošteva napredek, ki ga je Republika Moldavija že dosegla v procesu približevanja pravnemu redu Unije.

| (5) | Člen 436(3) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet EU-Republika Moldavija (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni svet) posodobi ali spremeni priloge k temu sporazumu. |
| --- | --- |

(5)

Člen 436(3) Sporazuma določa, da lahko Pridružitveni svet EU-Republika Moldavija (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni svet) posodobi ali spremeni priloge k temu sporazumu.

| (6) | V skladu s členom 438(2) Sporazuma lahko Pridružitveni svet na Pridružitveni odbor prenese katero koli od svojih pooblastil, tudi pooblastilo za sprejemanje zavezujočih odločitev. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 438(2) Sporazuma lahko Pridružitveni svet na Pridružitveni odbor prenese katero koli od svojih pooblastil, tudi pooblastilo za sprejemanje zavezujočih odločitev.

| (7) | Pridružitveni svet je s Sklepom št. 3/2014 (27) za posodobitev ali spremembo prilog k Sporazumu, ki se med drugim nanašajo na poglavje 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma, pooblastil Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi, če v poglavju 6 ni posebnih določb o posodobitvi ali spremembi navedenih prilog. V poglavju 6 ni nobenih posebnih določb o posodobitvi ali spremembi prilog. |
| --- | --- |

(7)

Pridružitveni svet je s Sklepom št. 3/2014 (27) za posodobitev ali spremembo prilog k Sporazumu, ki se med drugim nanašajo na poglavje 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma, pooblastil Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi, če v poglavju 6 ni posebnih določb o posodobitvi ali spremembi navedenih prilog. V poglavju 6 ni nobenih posebnih določb o posodobitvi ali spremembi prilog.

| (8) | Prilogo XXVIII-D bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(8)

Prilogo XXVIII-D bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga XXVIII-D (Pravila za mednarodni pomorski prevoz) k Sporazumu se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ..., dne ...

Za Pridružitveni odbor

Predsednik

---

(1)  
  UL L 366, 20.12.2014, str. 83.

1

(2)  
  UL L 365, 19.12.2014, str. 82.

2

(3)  
  UL L 257, 28.8.2014, str. 146.

3

(4)  
  UL L 123, 19.5.2015, str. 55.

4

(5)  
  UL L 308, 29.10.2014, str. 82.

5

(6)  
  ULL 141, 28.5.2016, str. 51.

6

(7)  
  ULL 193, 19.7.2016, str. 117.

7

(8)  
  UL L 302, 19.11.2015, str. 99.

8

(9)  
  UL L 218, 14.8.2013, str. 1.

9

(10)  
  UL L 330, 10.12.2013, str. 1.

10

(11)  
  UL L 125, 21.5.2010, str. 2.

11

(12)  
  UL L 241, 14.9.2010, str. 1.

12

(13)  
  UL L 241, 14.9.2010, str. 4.

13

(14)  
  UL L 131, 28.5.2009, str. 101.

14

(15)  
  UL L 131, 28.5.2009, str. 114.

15

(16)  
  UL L 49, 24.2.2011, str. 33.

16

(17)  
  UL L 328, 10.12.2011, str. 36.

17

(18)  
  UL L 157, 17.6.2008, str. 15.

18

(19)  
  UL L 162, 29.6.2010, str. 1.

19

(20)  
  UL L 48, 19.2.2005, str. 19.

20

(21)  
  UL L 172, 30.6.2012, str. 3.

21

(22)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 78.

22

(23)  
  UL L 324, 29.11.2002, str. 53.

23

(24)  
  UL L 329, 14.12.2007, str. 33.

24

(25)  
  UL L 156, 14.6.2008, str. 10.

25

(26)  
  UL L 124, 20.5.2009, str. 30.

26

(27)  Sklep št. 3/2014 Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija z dne 16. decembra 2014 o prenosu določenih pooblastil Pridružitvenega sveta na Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi (UL L 110, 29.4.2015, str. 40).

27

PRILOGA

PRILOGA XXVIII-D

PRAVILA ZA MEDNARODNI POMORSKI PREVOZ

Pomorska varnost – država zastave/klasifikacijski zavodi

Izvedbena direktiva Komisije 2014/111/EU z dne 17. decembra 2014 o spremembi Direktive 2009/15/ES v zvezi z določenimi kodeksi in povezanimi spremembami določenih konvencij in protokolov, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO)

Časovni razpored: določbe Izvedbene direktive 2014/111/EU se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno direktivo Komisije 2014/111/EU

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/15/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1355/2014 z dne 17. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 391/2009 v zvezi z določenimi kodeksi in povezanimi spremembami določenih konvencij in protokolov, ki jih je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO)

Časovni razpored: določbe Izvedbene uredbe (EU) št. 1355/2014 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1355/2014

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 391/2009 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Država zastave

Direktiva 2009/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skladnosti z zahtevami države zastave

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/21/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pomorska inšpekcija države pristanišča

Direktiva 2013/38/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o spremembi Direktive 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča

Časovni razpored: določbe Direktive 2013/38/EU se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES

Časovni razpored: določbe Uredbe (EU) 2015/757 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o recikliranju ladij in spremembi Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2009/16/ES

Časovni razpored: določbe Uredbe (EU) št. 1257/2013 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (EU) št. 428/2010 z dne 20. maja 2010 o izvajanju člena 14 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z razširjenimi inšpekcijskimi pregledi ladij

Časovni razpored: določbe Uredbe (EU) št. 428/2010 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (EU) št. 801/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z merili države zastave

Časovni razpored: določbe Uredbe (EU) št. 801/2010 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (EU) št. 802/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) in člena 27 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede uspešnosti družb, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1205/2012

Časovni razpored: določbe Uredbe (EU) št. 802/2010 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/38/EU Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbo (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter kakor se izvaja z Uredbo Komisije (EU) št. 428/2010, Uredbo Komisije (EU) št. 801/2010 in Uredbo Komisije (EU) št. 802/2010

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/16/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Sistem spremljanja za ladijski promet

Direktiva 2009/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/17/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2011/15/EU z dne 23. februarja 2011 o spremembi Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet Skupnosti

Časovni razpored: določbe Direktive 2011/15/EU se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2014/100/EU z dne 28. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet

Časovni razpored: določbe Direktive 2014/100/EU se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Direktivo Komisije 2011/15/EU in Direktivo Komisije 2014/100/EU

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/59/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Preiskovanje nesreč

Direktiva Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Časovni razpored: določbe Direktive 1999/35/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (EU) št. 1286/2011 z dne 9. decembra 2011 o sprejetju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč in nezgod, razvite v skladu s členom 5(4) Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Časovni razpored: določbe Uredbe (EU) št. 1286/2011 se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/18/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odgovornost prevoznikov potnikov

Uredba (ES) št. 392/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 392/2009 se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 540/2008 z dne 16. junija 2008 o spremembi Priloge II k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti, in sicer v zvezi z obrazci

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 540/2008 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 z dne 15. februarja 2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 540/2008

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 336/2006 se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Tehnična in operativna pravila

Pomorska oprema

Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2014/90/EU se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Potniške ladje

Direktiva Komisije 2010/36/EU z dne 1. junija 2010 o spremembi Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje

Časovni razpored: določbe Direktive 2010/36/EU se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje, kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2010/36/EU in Direktivo Komisije (EU) 2016/844

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/45/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije (EU) 2016/844 z dne 27. maja 2016 o spremembi Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje

Časovni razpored: določbe Direktive (EU) 2016/844 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili

Časovni razpored: določbe Direktive 1999/35/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2005/12/ES z dne 18. februarja 2005 o spremembi prilog I in II k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2003/25/ES o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij

Časovni razpored: določbe Direktive 2005/12/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij, kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2005/12/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/25/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Tankerji

Uredba (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom

Časovni razpored: določbe Uredbe (EU) št. 530/2012 se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Ladje za prevoz razsutega tovora

Direktiva 2001/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2001 o določitvi usklajenih zahtev in postopkov za varno nakladanje in razkladanje ladij za prevoz razsutega tovora

Časovni razpored: določbe Direktive 2001/96/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Posadka

Direktiva 2012/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o spremembi Direktive 2008/106/ES o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov

Časovni razpored: določbe Direktive 2012/35/EU se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2012/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta

Časovni razpored: določbe Direktive 2008/106/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Okolje

Direktiva Komisije 2007/71/ES z dne 13. decembra 2007 o spremembi Priloge II k Direktivi 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora

Časovni razpored: določbe Direktive 2007/71/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije (EU) 2015/2087 z dne 18. novembra 2015 o spremembi Priloge II k Direktivi 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora

Časovni razpored: določbe Direktive (EU) 2015/2087 se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora, kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2007/71/ES in Direktive Komisije (EU) 2015/2087

Časovni razpored: določbe Direktive 2000/59/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o spremembi direktiv o varnosti v pomorskem prometu in o preprečevanju onesnaževanja z ladij

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/84/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 536/2008 z dne 13. junija 2008 o izvajanju člena 6(3) in člena 7 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 782/2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah ter spremembi navedene uredbe

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 536/2008 se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 782/2003 z dne 14. aprila 2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 536/2008

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 782/2003 se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Tehnični pogoji

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2010/65/EU se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Socialni pogoji

Direktiva Sveta 92/29/EGS z dne 31. marca 1992 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za izboljšanje medicinske oskrbe na ladjah

Časovni razpored: določbe Direktive 92/29/EGS se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) – Priloga: Evropski sporazum o organizaciji delovnega časa pomorščakov, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2009/13/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 1999/63/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/13/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 1999/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o uveljavljanju določb o delovnem času pomorščakov na krovu ladij, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti

Časovni razpored: določbe Direktive 1999/95/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pomorska varnost

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/65/ES z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih

Časovni razpored: določbe Direktive 2005/65/ES razen določb, ki zadevajo preglede s strani Komisije se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 725/2004 razen določb, ki zadevajo preglede s strani Komisije se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/103

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/434

z dne 27. februarja 2019

o predlagani državljanski pobudi „Europe CARES – Vključujoče kakovostno izobraževanje za invalidne otroke“

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 1545)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Predlagana državljanska pobuda „Europe CARES – Vključujoče kakovostno izobraževanje za invalidne otroke“ se nanaša na naslednje: „Pravica do vključujočega izobraževanja invalidnih otrok in odraslih v Evropski uniji.“ |
| --- | --- |

(1)

Predlagana državljanska pobuda „Europe CARES – Vključujoče kakovostno izobraževanje za invalidne otroke“ se nanaša na naslednje: „Pravica do vključujočega izobraževanja invalidnih otrok in odraslih v Evropski uniji.“

| (2) | Cilji predlagane državljanske pobude se nanašajo na naslednje: „Več kot 70 milijonov državljanov EU je invalidov in 15 milijonov otrok ima posebne izobraževalne potrebe. Invalidni otroci in odrasli se pri uveljavljanju pravice do kakovostnega vključujočega izobraževanja soočajo z odvečnimi ovirami. Mnogi so vključeni v ločene ustanove, tisti, ki so vključeni v splošne izobraževalne ustanove, pa pogosto nimajo ustrezne podpore. Evropsko komisijo pozivamo, naj pripravi osnutek pravnega akta o skupnem okviru EU za vključujoče izobraževanje, ki bo zagotovil, da noben otrok ne bo zapostavljen pri storitvah zgodnjega ukrepanja, izobraževanju in prehodu na trg dela.“ |
| --- | --- |

(2)

Cilji predlagane državljanske pobude se nanašajo na naslednje: „Več kot 70 milijonov državljanov EU je invalidov in 15 milijonov otrok ima posebne izobraževalne potrebe. Invalidni otroci in odrasli se pri uveljavljanju pravice do kakovostnega vključujočega izobraževanja soočajo z odvečnimi ovirami. Mnogi so vključeni v ločene ustanove, tisti, ki so vključeni v splošne izobraževalne ustanove, pa pogosto nimajo ustrezne podpore. Evropsko komisijo pozivamo, naj pripravi osnutek pravnega akta o skupnem okviru EU za vključujoče izobraževanje, ki bo zagotovil, da noben otrok ne bo zapostavljen pri storitvah zgodnjega ukrepanja, izobraževanju in prehodu na trg dela.“

| (3) | V prilogi k predlagani državljanski pobudi so navedena posebna področja, ki naj bi bila vključena v skupni okvir EU za vključujoče izobraževanje in ki jih je mogoče uvrstiti v naslednje kategorije: „zgodnje ukrepanje, habilitacija in rehabilitacija“, „identifikacija – šola poišče invalidne otroke v skupnosti – napotitev – na zahtevo“, „brezplačna ustrezna javna vzgoja in izobraževanje“, „klavzula o nezavrnitvi“, „sodelovanje staršev“, „manj omejevalno okolje“, „posamezniku prilagojen učni načrt“, „alternativni mehanizmi ocenjevanja in certificiranje na podlagi zmožnosti“, „prehod na trg dela“, „nediskriminacija“, „osebni razvoj in usposabljanje učiteljev“. |
| --- | --- |

(3)

V prilogi k predlagani državljanski pobudi so navedena posebna področja, ki naj bi bila vključena v skupni okvir EU za vključujoče izobraževanje in ki jih je mogoče uvrstiti v naslednje kategorije: „zgodnje ukrepanje, habilitacija in rehabilitacija“, „identifikacija – šola poišče invalidne otroke v skupnosti – napotitev – na zahtevo“, „brezplačna ustrezna javna vzgoja in izobraževanje“, „klavzula o nezavrnitvi“, „sodelovanje staršev“, „manj omejevalno okolje“, „posamezniku prilagojen učni načrt“, „alternativni mehanizmi ocenjevanja in certificiranje na podlagi zmožnosti“, „prehod na trg dela“, „nediskriminacija“, „osebni razvoj in usposabljanje učiteljev“.

| (4) | Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU) krepi državljanstvo Unije in nadalje krepi demokratično delovanje Unije; med drugim določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude. |
| --- | --- |

(4)

Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU) krepi državljanstvo Unije in nadalje krepi demokratično delovanje Unije; med drugim določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude.

| (5) | Zato bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in prispevali k večji dostopnosti Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in prispevali k večji dostopnosti Unije.

| (6) | Pogodbi predvidevata, da se zaradi njunega izvajanja sprejmejo:






  — | pravni akti za boj proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti, in sicer v skladu s členom 19(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), |
| --- | --- | --- |

(6)

Pogodbi predvidevata, da se zaradi njunega izvajanja sprejmejo:

—

pravni akti za boj proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti, in sicer v skladu s členom 19(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU),

| — | glede cilja razvoja izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna izobraževalnim sistemom držav članic: priporočila Sveta ali drugi pravni akti, ki predvidevajo spodbujevalne ukrepe za podporo, usklajevanje ali dopolnjevanje ukrepov držav članic, pri čemer je izključena kakršna koli harmonizacija zakonov in predpisov držav članic, in sicer v skladu s četrto alineo člena 165(2) in členom 165(4) PDEU, |
| --- | --- |

—

glede cilja razvoja izmenjave informacij in izkušenj glede vprašanj, ki so skupna izobraževalnim sistemom držav članic: priporočila Sveta ali drugi pravni akti, ki predvidevajo spodbujevalne ukrepe za podporo, usklajevanje ali dopolnjevanje ukrepov držav članic, pri čemer je izključena kakršna koli harmonizacija zakonov in predpisov držav članic, in sicer v skladu s četrto alineo člena 165(2) in členom 165(4) PDEU,

| — | glede cilja izboljšanja začetnega in nadaljevalnega poklicnega usposabljanja zaradi lažje vključitve in ponovne vključitve v trg dela: priporočila Sveta ali drugi pravni akti, pri čemer je izključena kakršna koli harmonizacija zakonov in drugih predpisov držav članic, in sicer v skladu z drugo alineo člena 166(2) in členom 166(4) PDEU. |
| --- | --- |

—

glede cilja izboljšanja začetnega in nadaljevalnega poklicnega usposabljanja zaradi lažje vključitve in ponovne vključitve v trg dela: priporočila Sveta ali drugi pravni akti, pri čemer je izključena kakršna koli harmonizacija zakonov in drugih predpisov držav članic, in sicer v skladu z drugo alineo člena 166(2) in členom 166(4) PDEU.

| (7) | Predlagana državljanska pobuda iz navedenih razlogov ni očitno zunaj okvira pristojnosti Komisije za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb v skladu s členom 4(2)(b) Uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Predlagana državljanska pobuda iz navedenih razlogov ni očitno zunaj okvira pristojnosti Komisije za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb v skladu s členom 4(2)(b) Uredbe.

| (8) | Poleg tega je bil v skladu s členom 3(2) Uredbe ustanovljen državljanski odbor in imenovani sta bili kontaktni osebi, predlagana državljanska pobuda pa ni očitno žaljiva, neresna ali provokativna in ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 PEU. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je bil v skladu s členom 3(2) Uredbe ustanovljen državljanski odbor in imenovani sta bili kontaktni osebi, predlagana državljanska pobuda pa ni očitno žaljiva, neresna ali provokativna in ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 PEU.

| (9) | Prijava predlagane državljanske pobude „Europe CARES – Vključujoče kakovostno izobraževanje za invalidne otroke“ bi zato morala biti potrjena – |
| --- | --- |

(9)

Prijava predlagane državljanske pobude „Europe CARES – Vključujoče kakovostno izobraževanje za invalidne otroke“ bi zato morala biti potrjena –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prijava predlagane državljanske pobude „Europe CARES – Vključujoče kakovostno izobraževanje za invalidne otroke“ se potrdi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 4. marca 2019.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na organizatorje (člane državljanskega odbora) predlagane državljanske pobude „Europe CARES – Vključujoče kakovostno izobraževanje za invalidne otroke“, ki jih kot kontaktni osebi zastopata Maria Madalina TURZA in Violeta GIURGI.

V Bruslju, 27. februarja 2019

Za Komisijo

Frans TIMMERMANS

Podpredsednik

---

(1)  
  UL L 65, 11.3.2011, str. 1.

1

---

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/105

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/435

z dne 12. marca 2019

o predlagani državljanski pobudi z nazivom „Housing for All“

(notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 2004)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vsebina predlagane državljanske pobude z nazivom „Housing for All“ se nanaša na naslednje: „Namen te evropske državljanske pobude je doseči boljše pravne in finančne okvirne pogoje, ki bodo vsakomur v Evropi olajšali dostop do stanovanja.“ |
| --- | --- |

(1)

Vsebina predlagane državljanske pobude z nazivom „Housing for All“ se nanaša na naslednje: „Namen te evropske državljanske pobude je doseči boljše pravne in finančne okvirne pogoje, ki bodo vsakomur v Evropi olajšali dostop do stanovanja.“

| (2) | Cilji predlagane državljanske pobude se nanašajo na naslednje: „EU pozivamo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo vsakomur v Evropi olajšala dostop do stanovanja. To vključuje lažji dostop do socialnih in cenovno dostopnih stanovanj za vsakogar, neuporabo maastrichtskih meril za javne naložbe v socialna in cenovno dostopna stanovanja, boljši dostop do sredstev EU za izvajalce neprofitne in trajnostne stanovanjske gradnje, socialna in na konkurenci temelječa pravila za kratkoročni najem ter zbiranje statističnih podatkov o potrebah po stanovanjih v Evropi“. |
| --- | --- |

(2)

Cilji predlagane državljanske pobude se nanašajo na naslednje: „EU pozivamo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo vsakomur v Evropi olajšala dostop do stanovanja. To vključuje lažji dostop do socialnih in cenovno dostopnih stanovanj za vsakogar, neuporabo maastrichtskih meril za javne naložbe v socialna in cenovno dostopna stanovanja, boljši dostop do sredstev EU za izvajalce neprofitne in trajnostne stanovanjske gradnje, socialna in na konkurenci temelječa pravila za kratkoročni najem ter zbiranje statističnih podatkov o potrebah po stanovanjih v Evropi“.

| (3) | V prilogi k predlagani državljanski pobudi je konkretno navedena vrsta ciljev, za katere naj bi si prizadevati pravni akti Unije za namen izvajanja Pogodb, in sicer:






  — | „boljši dostop do subvencioniranih stanovanj v Evropski uniji“, |
| --- | --- | --- |

(3)

V prilogi k predlagani državljanski pobudi je konkretno navedena vrsta ciljev, za katere naj bi si prizadevati pravni akti Unije za namen izvajanja Pogodb, in sicer:

—

„boljši dostop do subvencioniranih stanovanj v Evropski uniji“,

| — | „neupoštevanje javnih naložb v cenovno dostopna stanovanja pri maastrichtskih pravilih glede primanjkljaja“, |
| --- | --- |

—

„neupoštevanje javnih naložb v cenovno dostopna stanovanja pri maastrichtskih pravilih glede primanjkljaja“,

| — | „lažji dostop do finančnih virov iz evropskih skladov za ponudnike neprofitnih in javnih stanovanj“, |
| --- | --- |

—

„lažji dostop do finančnih virov iz evropskih skladov za ponudnike neprofitnih in javnih stanovanj“,

| — | „sprejetje usklajenega regulativnega okvira na evropski ravni za kratkoročni najem zasebnih stanovanj ob zagotavljanju zadostne ponudbe cenovno dostopnih stanovanj“, |
| --- | --- |

—

„sprejetje usklajenega regulativnega okvira na evropski ravni za kratkoročni najem zasebnih stanovanj ob zagotavljanju zadostne ponudbe cenovno dostopnih stanovanj“,

| — | „vključitev standardiziranih podatkov o stanovanjskih razmerah v Evropi v evropski statistični program“. |
| --- | --- |

—

„vključitev standardiziranih podatkov o stanovanjskih razmerah v Evropi v evropski statistični program“.

| (4) | Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU) krepi državljanstvo Unije in utrjuje demokratično delovanje Unije, saj med drugim določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude. |
| --- | --- |

(4)

Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU) krepi državljanstvo Unije in utrjuje demokratično delovanje Unije, saj med drugim določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude.

| (5) | Zato bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in prispevali k večji dostopnosti Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in prispevali k večji dostopnosti Unije.

| (6) | Komisija je pooblaščena, da pripravi predloge pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb v zvezi z naslednjimi zadevami:






  — | na podlagi členov 53(1) in 62 PDEU v zvezi z usklajevanjem zakonov in drugih predpisov v državah članicah, ki se nanašajo na začetek in opravljanje dejavnosti samozaposlenih oseb, |
| --- | --- | --- |

(6)

Komisija je pooblaščena, da pripravi predloge pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb v zvezi z naslednjimi zadevami:

—

na podlagi členov 53(1) in 62 PDEU v zvezi z usklajevanjem zakonov in drugih predpisov v državah članicah, ki se nanašajo na začetek in opravljanje dejavnosti samozaposlenih oseb,

| — | na podlagi člena 113 PDEU v zvezi z določbami za uskladitev zakonodaje glede prometnih davkov, trošarin in drugih oblik posrednega obdavčenja v obsegu, v kakršnem je takšna uskladitev potrebna za vzpostavitev in delovanje notranjega trga in preprečevanje izkrivljanja konkurence, |
| --- | --- |

—

na podlagi člena 113 PDEU v zvezi z določbami za uskladitev zakonodaje glede prometnih davkov, trošarin in drugih oblik posrednega obdavčenja v obsegu, v kakršnem je takšna uskladitev potrebna za vzpostavitev in delovanje notranjega trga in preprečevanje izkrivljanja konkurence,

| — | na podlagi člena 114 PDEU v zvezi s približevanjem določb zakonov in drugih predpisov v državah članicah, katerih predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga, |
| --- | --- |

—

na podlagi člena 114 PDEU v zvezi s približevanjem določb zakonov in drugih predpisov v državah članicah, katerih predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga,

| — | na podlagi člena 115 PDEU v zvezi s približevanjem določb zakonov in drugih predpisov držav članic, ki neposredno vplivajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga, |
| --- | --- |

—

na podlagi člena 115 PDEU v zvezi s približevanjem določb zakonov in drugih predpisov držav članic, ki neposredno vplivajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga,

| — | na podlagi člena 126(14) PDEU v zvezi z nadaljnjimi določbami, katerih cilj je izogibanje čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju, kot so opredeljene v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, |
| --- | --- |

—

na podlagi člena 126(14) PDEU v zvezi z nadaljnjimi določbami, katerih cilj je izogibanje čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju, kot so opredeljene v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama,

| — | na podlagi člena 164 PDEU v zvezi s sprejetjem izvedbenih uredb, ki se nanašajo na Evropski socialni sklad, |
| --- | --- |

—

na podlagi člena 164 PDEU v zvezi s sprejetjem izvedbenih uredb, ki se nanašajo na Evropski socialni sklad,

| — | na podlagi člena 175(3) PDEU – na področju posebnih dejavnosti zunaj strukturnih skladov in za spodbujanje vsesplošnega skladnega razvoja Unije – v zvezi z razvijanjem in izvajanjem dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v smislu člena 174 PDEU, |
| --- | --- |

—

na podlagi člena 175(3) PDEU – na področju posebnih dejavnosti zunaj strukturnih skladov in za spodbujanje vsesplošnega skladnega razvoja Unije – v zvezi z razvijanjem in izvajanjem dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v smislu člena 174 PDEU,

| — | na podlagi člena 177 PDEU v zvezi z določbami, kateri cilj je opredeliti naloge, prednostne cilje in organizacijo strukturnih skladov, kar lahko vključuje tudi združevanje skladov, |
| --- | --- |

—

na podlagi člena 177 PDEU v zvezi z določbami, kateri cilj je opredeliti naloge, prednostne cilje in organizacijo strukturnih skladov, kar lahko vključuje tudi združevanje skladov,

| — | na podlagi člena 178 PDEU v zvezi s sprejetjem izvedbenih uredb, ki se nanašajo na Evropski sklad za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

na podlagi člena 178 PDEU v zvezi s sprejetjem izvedbenih uredb, ki se nanašajo na Evropski sklad za regionalni razvoj,

| — | na podlagi člena 338 PDEU v zvezi z ukrepi za pripravo statistike, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Unije. |
| --- | --- |

—

na podlagi člena 338 PDEU v zvezi z ukrepi za pripravo statistike, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Unije.

| (7) | Iz opisanih razlogov predlagana državljanska pobuda, kolikor je njen cilj priprava predlogov Komisije za pravne akte Unije za namen izvajanja Pogodb, s katerimi bi se uresničevali cilji, kot so opredeljeni v alineah 2 do 5 uvodne izjave 3, v smislu člena 4(2)(b) Uredbe (EU) št. 211/2011 ne sodi očitno izven okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb. |
| --- | --- |

(7)

Iz opisanih razlogov predlagana državljanska pobuda, kolikor je njen cilj priprava predlogov Komisije za pravne akte Unije za namen izvajanja Pogodb, s katerimi bi se uresničevali cilji, kot so opredeljeni v alineah 2 do 5 uvodne izjave 3, v smislu člena 4(2)(b) Uredbe (EU) št. 211/2011 ne sodi očitno izven okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb.

| (8) | Nasprotno pa se pravni akti v smislu člena 106(3) PDEU za uporabo določb na področju javnih podjetij in podjetij, ki so jim države članice odobrile posebne ali izključne pravice, ter podjetij, pooblaščenih za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ali podjetij, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ne sprejmejo na predlog Komisije, kakor zahteva člen 4(2)(b) Uredbe (EU) št. 211/2011, ampak jih sprejme sama Komisija. |
| --- | --- |

(8)

Nasprotno pa se pravni akti v smislu člena 106(3) PDEU za uporabo določb na področju javnih podjetij in podjetij, ki so jim države članice odobrile posebne ali izključne pravice, ter podjetij, pooblaščenih za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ali podjetij, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ne sprejmejo na predlog Komisije, kakor zahteva člen 4(2)(b) Uredbe (EU) št. 211/2011, ampak jih sprejme sama Komisija.

| (9) | Če pa bi bila predlagana državljanska pobuda Komisiji predložena v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 211/2011, se Komisija zavezuje, da bo ocenila tudi potrebo po sprejetju ali spremembi pravnih aktov na podlagi člena 106(3) PDEU glede na njihov pomen za predmet te pobude. |
| --- | --- |

(9)

Če pa bi bila predlagana državljanska pobuda Komisiji predložena v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 211/2011, se Komisija zavezuje, da bo ocenila tudi potrebo po sprejetju ali spremembi pravnih aktov na podlagi člena 106(3) PDEU glede na njihov pomen za predmet te pobude.

| (10) | Poleg tega je bil v skladu s členom 3(2) Uredbe (EU) št. 211/2011 ustanovljen državljanski odbor in imenovani sta bili kontaktni osebi, predlagana državljanska pobuda pa ni očitno žaljiva, neresna ali provokativna in ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 PEU. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je bil v skladu s členom 3(2) Uredbe (EU) št. 211/2011 ustanovljen državljanski odbor in imenovani sta bili kontaktni osebi, predlagana državljanska pobuda pa ni očitno žaljiva, neresna ali provokativna in ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 PEU.

| (11) | Predlagano državljansko pobudo „Housing for All“ bi bilo zato treba prijaviti. Izjave o podpori tej predlagani državljanski pobudi bi bilo treba zbirati na podlagi razlage iz uvodnih izjav 6 do 9 – |
| --- | --- |

(11)

Predlagano državljansko pobudo „Housing for All“ bi bilo zato treba prijaviti. Izjave o podpori tej predlagani državljanski pobudi bi bilo treba zbirati na podlagi razlage iz uvodnih izjav 6 do 9 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Predlagana državljanska pobuda z nazivom „Housing for All“ se prijavi.

2.   Izjave o podpori za to predlagano državljansko pobudo se lahko zbirajo na podlagi razlage iz uvodnih izjav 6 do 9 tega sklepa.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 18. marca 2019.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na organizatorje (člane državljanskega odbora) predlagane državljanske pobude „Housing for All“, ki jih zastopata Karin ZAUNER in Santiago MAS DE XAXAS FAUS kot kontaktni osebi.

V Strasbourgu, 12. marca 2019

Za Komisijo

Frans TIMMERMANS

Podpredsednik

---

(1)  
  UL L 65, 11.3.2011, str. 1.

1

---

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/108

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/436

z dne 18. marca 2019

o harmoniziranih standardih za stroje, pripravljenih v podporo Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 10(6) Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (2) ter zlasti člena 7(3) in člena 10 Direktive.

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 7 Direktive 2006/42/ES se za stroje, izdelane v skladu s harmoniziranim standardom, sklici na katere so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, domneva, da izpolnjujejo bistvene zdravstvene in varnostne zahteve, ki jih zajema tak harmonizirani standard. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 7 Direktive 2006/42/ES se za stroje, izdelane v skladu s harmoniziranim standardom, sklici na katere so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, domneva, da izpolnjujejo bistvene zdravstvene in varnostne zahteve, ki jih zajema tak harmonizirani standard.

| (2) | Obstajajo tri vrste harmoniziranih standardov, na podlagi katerih se domneva skladnost z Direktivo 2006/42/ES. |
| --- | --- |

(2)

Obstajajo tri vrste harmoniziranih standardov, na podlagi katerih se domneva skladnost z Direktivo 2006/42/ES.

| (3) | S standardi tipa A so opredeljeni osnovni koncepti, terminologija in načela načrtovanja, ki se uporabljajo za vse kategorije strojev. Uporaba izključno takih standardov, čeprav se z njo zagotovi osnovni okvir za pravilno uporabo Direktive 2006/42/ES, ne zadošča za zagotovitev skladnosti z ustreznimi bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami Direktive 2006/42/ES, zato ne omogoča popolne domneve o skladnosti. |
| --- | --- |

(3)

S standardi tipa A so opredeljeni osnovni koncepti, terminologija in načela načrtovanja, ki se uporabljajo za vse kategorije strojev. Uporaba izključno takih standardov, čeprav se z njo zagotovi osnovni okvir za pravilno uporabo Direktive 2006/42/ES, ne zadošča za zagotovitev skladnosti z ustreznimi bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami Direktive 2006/42/ES, zato ne omogoča popolne domneve o skladnosti.

| (4) | Standardi tipa B so posvečeni posebnim vidikom varnosti strojev ali posebnim vrstam varoval, ki se lahko uporabljajo za najrazličnejše kategorije strojev. Uporaba specifikacij standardov tipa B pomeni domnevo o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami Direktive 2006/42/ES, zajetimi v teh standardih, kadar standard tipa C ali proizvajalčeva ocena tveganja dokazuje, da je tehnična rešitev, opredeljena s standardom tipa B, ustrezna za posamezno kategorijo ali model zadevnega stroja. Uporaba standardov tipa B, v katerih so določene specifikacije za varnostne komponente, ki so dane na trg neodvisno, pomeni domnevo o skladnosti za zadevne varnostne komponente in za bistvene zdravstvene in varnostne zahteve, zajete v teh standardih. |
| --- | --- |

(4)

Standardi tipa B so posvečeni posebnim vidikom varnosti strojev ali posebnim vrstam varoval, ki se lahko uporabljajo za najrazličnejše kategorije strojev. Uporaba specifikacij standardov tipa B pomeni domnevo o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami Direktive 2006/42/ES, zajetimi v teh standardih, kadar standard tipa C ali proizvajalčeva ocena tveganja dokazuje, da je tehnična rešitev, opredeljena s standardom tipa B, ustrezna za posamezno kategorijo ali model zadevnega stroja. Uporaba standardov tipa B, v katerih so določene specifikacije za varnostne komponente, ki so dane na trg neodvisno, pomeni domnevo o skladnosti za zadevne varnostne komponente in za bistvene zdravstvene in varnostne zahteve, zajete v teh standardih.

| (5) | V standardih tipa C so določene specifikacije za posamezne kategorije strojev. Različni tipi strojev, uvrščeni v kategorijo, zajeto s standardom tipa C, imajo podobno predvideno uporabo in lahko povzročajo podobne nevarnosti. Standardi tipa C lahko vsebujejo sklic na standarde tipa A ali B, v katerem je navedeno, katere specifikacije standarda tipa A ali B se uporabljajo za zadevno kategorijo strojev. Kadar v zvezi z nekim vidikom varnosti stroja standard tipa C odstopa od specifikacij standarda tipa A ali B, imajo specifikacije standarda tipa C prednost pred specifikacijami standardov tipa A ali B. Uporaba specifikacij standarda tipa C na podlagi proizvajalčeve ocene tveganja pomeni domnevo o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami Direktive 2006/42/ES, zajetimi v tem standardu. Nekateri standardi tipa C so sestavljeni iz več delov. V prvem delu standarda so določene splošne specifikacije, ki se uporabljajo za neko skupino strojev, v drugih delih standarda pa so določene specifikacije za posamezne kategorije strojev iz te skupine, s katerimi se dopolnijo ali spremenijo splošne specifikacije iz prvega dela. Pri tako sestavljenih standardih tipa C je domneva o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami Direktive 2006/42/ES omogočena z uporabo splošnega prvega dela standarda in ustreznega posebnega dela standarda. |
| --- | --- |

(5)

V standardih tipa C so določene specifikacije za posamezne kategorije strojev. Različni tipi strojev, uvrščeni v kategorijo, zajeto s standardom tipa C, imajo podobno predvideno uporabo in lahko povzročajo podobne nevarnosti. Standardi tipa C lahko vsebujejo sklic na standarde tipa A ali B, v katerem je navedeno, katere specifikacije standarda tipa A ali B se uporabljajo za zadevno kategorijo strojev. Kadar v zvezi z nekim vidikom varnosti stroja standard tipa C odstopa od specifikacij standarda tipa A ali B, imajo specifikacije standarda tipa C prednost pred specifikacijami standardov tipa A ali B. Uporaba specifikacij standarda tipa C na podlagi proizvajalčeve ocene tveganja pomeni domnevo o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami Direktive 2006/42/ES, zajetimi v tem standardu. Nekateri standardi tipa C so sestavljeni iz več delov. V prvem delu standarda so določene splošne specifikacije, ki se uporabljajo za neko skupino strojev, v drugih delih standarda pa so določene specifikacije za posamezne kategorije strojev iz te skupine, s katerimi se dopolnijo ali spremenijo splošne specifikacije iz prvega dela. Pri tako sestavljenih standardih tipa C je domneva o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami Direktive 2006/42/ES omogočena z uporabo splošnega prvega dela standarda in ustreznega posebnega dela standarda.

| (6) | Komisija je z dopisom M/396 z dne 19. decembra 2006 zaprosila CEN in Cenelec za pripravo, revizijo in zaključek dela v zvezi z usklajenimi standardi v podporo Direktivi 2006/42/ES, da bi se upoštevale spremembe, uvedene z navedeno direktivo v primerjavi z Direktivo 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je z dopisom M/396 z dne 19. decembra 2006 zaprosila CEN in Cenelec za pripravo, revizijo in zaključek dela v zvezi z usklajenimi standardi v podporo Direktivi 2006/42/ES, da bi se upoštevale spremembe, uvedene z navedeno direktivo v primerjavi z Direktivo 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (7) | CEN in Cenelec sta na podlagi zahtevka M/396 z dne 19. decembra 2006 pripravila nove harmonizirane standarde ter revidirala in spremenila obstoječe harmonizirane standarde. Harmonizirani standard EN 15895:2011+A1:2018 zajema prenosne pritrjevalne in druge udarne stroje, uvedene na področje uporabe Direktive 2006/42/ES. Standardi EN 50569:2013/A1:2018; EN 50570:2013/A1:2018; EN 50571:2013/A1:2018; EN 50636-2-107:2015/A1:2018; EN 60335-1:2012/A13:2017; EN 60335-2-58:2005; EN 60335-2-58:2005/A12:2016; EN 60335-2-58:2005/A2:2015 in njihove spremembe upoštevajo ponovno opredeljeno mejo med Direktivo 2006/42/ES in Direktivo 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter dejstvo, da za nekatere gospodinjske in podobne električne aparate, za katere velja Direktiva 2014/35/EU, postane veljavna Direktiva 2006/42/ES. Standard EN 16719:2018 upošteva dejstvo, da Direktiva 2006/42/ES spreminja Direktivo 95/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) z učinkom, da za dvižne naprave s hitrostjo največ 0,15 m/s velja Direktiva 2006/42/ES. Standardi EN ISO 14118:2018; EN 474-1:2006+A5:2018; EN 1853:2017; EN 1870-6:2017; EN ISO 4254-5:2018; EN ISO 4254-7:2017; EN ISO 4254-8:2018; EN ISO 5395-1:2013/A1:2018; EN ISO 5395-3:2013/A2:2018; EN 12013:2018; EN 12999:2011+A2:2018; EN 13001-3-1:2012+A2:2018; EN 13001-3-6:2018; EN 13135:2013+A1:2018; EN 13684:2018; EN ISO 13766-2:2018; EN 15194:2017; EN 15895:2011+A1:2018 EN ISO 16092-1:2018; EN ISO 16092-3:2018; EN 16952:2018; EN 16719:2018; EN 17059:2018; EN ISO 19085-4:2018; EN ISO 19085-6:2017; EN ISO 19085-8:2018; EN ISO 19225:2017; EN ISO 28927-2:2009/A1:2017; EN 50569:2013/A1:2018; EN 50570:2013/A1:2018; EN 50571:2013/A1:2018; EN 50636-2-107:2015/A1:2018; EN 60335-1:2012/A13:2017; EN 62841-2-1:2018; EN 62841-2-17:2017; EN 62841-3-1:2014/A11:2017; EN 60335-2-58:2005; EN 60335-2-58:2005/A2:2015; EN 60335-2-58:2005/A12:2016; EN 62841-2-1:2018; EN 62841-2-17:2017; EN 62841-3-1:2014/A11:2017; EN 62841-3-4:2016; EN 62841-3-4:2016/A11:2017; EN 62841-3-6:2014/A11:2017; EN 62841-3-9:2015/A11:2017; EN 62841-3-10:2015/A11:2017; EN 62841-3-14:2017 in njihove spremembe zagotavljajo, da usklajeni standardi, ki so namenjeni podpori Direktivi 2006/42/ES, v celoti izpolnjujejo ustrezne bistvene zdravstvene in varnostne zahteve iz navedene direktive. |
| --- | --- |

(7)

CEN in Cenelec sta na podlagi zahtevka M/396 z dne 19. decembra 2006 pripravila nove harmonizirane standarde ter revidirala in spremenila obstoječe harmonizirane standarde. Harmonizirani standard EN 15895:2011+A1:2018 zajema prenosne pritrjevalne in druge udarne stroje, uvedene na področje uporabe Direktive 2006/42/ES. Standardi EN 50569:2013/A1:2018; EN 50570:2013/A1:2018; EN 50571:2013/A1:2018; EN 50636-2-107:2015/A1:2018; EN 60335-1:2012/A13:2017; EN 60335-2-58:2005; EN 60335-2-58:2005/A12:2016; EN 60335-2-58:2005/A2:2015 in njihove spremembe upoštevajo ponovno opredeljeno mejo med Direktivo 2006/42/ES in Direktivo 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter dejstvo, da za nekatere gospodinjske in podobne električne aparate, za katere velja Direktiva 2014/35/EU, postane veljavna Direktiva 2006/42/ES. Standard EN 16719:2018 upošteva dejstvo, da Direktiva 2006/42/ES spreminja Direktivo 95/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) z učinkom, da za dvižne naprave s hitrostjo največ 0,15 m/s velja Direktiva 2006/42/ES. Standardi EN ISO 14118:2018; EN 474-1:2006+A5:2018; EN 1853:2017; EN 1870-6:2017; EN ISO 4254-5:2018; EN ISO 4254-7:2017; EN ISO 4254-8:2018; EN ISO 5395-1:2013/A1:2018; EN ISO 5395-3:2013/A2:2018; EN 12013:2018; EN 12999:2011+A2:2018; EN 13001-3-1:2012+A2:2018; EN 13001-3-6:2018; EN 13135:2013+A1:2018; EN 13684:2018; EN ISO 13766-2:2018; EN 15194:2017; EN 15895:2011+A1:2018 EN ISO 16092-1:2018; EN ISO 16092-3:2018; EN 16952:2018; EN 16719:2018; EN 17059:2018; EN ISO 19085-4:2018; EN ISO 19085-6:2017; EN ISO 19085-8:2018; EN ISO 19225:2017; EN ISO 28927-2:2009/A1:2017; EN 50569:2013/A1:2018; EN 50570:2013/A1:2018; EN 50571:2013/A1:2018; EN 50636-2-107:2015/A1:2018; EN 60335-1:2012/A13:2017; EN 62841-2-1:2018; EN 62841-2-17:2017; EN 62841-3-1:2014/A11:2017; EN 60335-2-58:2005; EN 60335-2-58:2005/A2:2015; EN 60335-2-58:2005/A12:2016; EN 62841-2-1:2018; EN 62841-2-17:2017; EN 62841-3-1:2014/A11:2017; EN 62841-3-4:2016; EN 62841-3-4:2016/A11:2017; EN 62841-3-6:2014/A11:2017; EN 62841-3-9:2015/A11:2017; EN 62841-3-10:2015/A11:2017; EN 62841-3-14:2017 in njihove spremembe zagotavljajo, da usklajeni standardi, ki so namenjeni podpori Direktivi 2006/42/ES, v celoti izpolnjujejo ustrezne bistvene zdravstvene in varnostne zahteve iz navedene direktive.

| (8) | Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali so standardi, ki sta jih pripravila, revidirala in spremenila CEN in Cenelec, v skladu z zahtevo M/396 z dne 19. decembra 2006. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je skupaj s CEN in Cenelec ocenila, ali so standardi, ki sta jih pripravila, revidirala in spremenila CEN in Cenelec, v skladu z zahtevo M/396 z dne 19. decembra 2006.

| (9) | Standardi, ki sta jih pripravila, revidirala in spremenila CEN in Cenelec na podlagi zahteve M/396 z dne 19. decembra 2006, izpolnjujejo zahteve, za katere so bili namenjeni in ki so določene v Direktivi 2006/42/ES. Zato je primerno, da se sklic na navedene standarde objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(9)

Standardi, ki sta jih pripravila, revidirala in spremenila CEN in Cenelec na podlagi zahteve M/396 z dne 19. decembra 2006, izpolnjujejo zahteve, za katere so bili namenjeni in ki so določene v Direktivi 2006/42/ES. Zato je primerno, da se sklic na navedene standarde objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (10) | V skladu s členom 10 Direktive 2006/42/ES je Komisija zaprosila za mnenje odbor, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1025/2012, in sicer o tem, ali harmonizirani standard EN 474-1:2006+A4:2013 izpolnjuje bistvene zdravstvene in varnostne zahteve, ki jih zajema in ki so določene v Prilogi I k Direktivi 2006/42/ES. Glede na mnenje odbora je bil sklic standarda EN 474-1:2006+A4:2013 objavljen v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/27 (6). CEN je izboljšal standard v različici EN 474-1:2006+A5:2018. Vendar nova različica ne obravnava ene vrste strojev za zemeljska dela, tj. hidravličnih bagrov. Standard EN 474-1:2006+A5:2018 zato ne izpolnjuje v celoti bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. Zato bi ga bilo treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 10 Direktive 2006/42/ES je Komisija zaprosila za mnenje odbor, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1025/2012, in sicer o tem, ali harmonizirani standard EN 474-1:2006+A4:2013 izpolnjuje bistvene zdravstvene in varnostne zahteve, ki jih zajema in ki so določene v Prilogi I k Direktivi 2006/42/ES. Glede na mnenje odbora je bil sklic standarda EN 474-1:2006+A4:2013 objavljen v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/27 (6). CEN je izboljšal standard v različici EN 474-1:2006+A5:2018. Vendar nova različica ne obravnava ene vrste strojev za zemeljska dela, tj. hidravličnih bagrov. Standard EN 474-1:2006+A5:2018 zato ne izpolnjuje v celoti bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. Zato bi ga bilo treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo.

| (11) | V skladu s členom 10 Direktive 2006/42/ES je Komisija zaprosila za mnenje odbor, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1025/2012, in sicer o tem, ali harmonizirani standard EN 13241-1:2003+A1:2011 izpolnjuje bistvene zdravstvene in varnostne zahteve, ki jih zajema in ki so določene v Prilogi I k Direktivi 2006/42/ES. Glede na mnenje odbora je bil sklic na standard EN 13241-1:2003+A1:2011 objavljen v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/1301 (7). CEN je izboljšal standard v različici EN 13241:2003+A2:2016. Vendar nova različica ne obravnava vprašanj, ki so privedla do objave z omejitvijo prejšnje različice standarda. Sedanja različica tega standarda, EN 13241:2003+A2:2016, zato ne izpolnjuje v celoti bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz točk 1.3.7 in 1.4.3 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. Zato bi ga bilo treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 10 Direktive 2006/42/ES je Komisija zaprosila za mnenje odbor, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1025/2012, in sicer o tem, ali harmonizirani standard EN 13241-1:2003+A1:2011 izpolnjuje bistvene zdravstvene in varnostne zahteve, ki jih zajema in ki so določene v Prilogi I k Direktivi 2006/42/ES. Glede na mnenje odbora je bil sklic na standard EN 13241-1:2003+A1:2011 objavljen v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/1301 (7). CEN je izboljšal standard v različici EN 13241:2003+A2:2016. Vendar nova različica ne obravnava vprašanj, ki so privedla do objave z omejitvijo prejšnje različice standarda. Sedanja različica tega standarda, EN 13241:2003+A2:2016, zato ne izpolnjuje v celoti bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev iz točk 1.3.7 in 1.4.3 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. Zato bi ga bilo treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo.

| (12) | Kot rezultat dela CEN in Cenelec na podlagi zahtevka M/396 z dne 19. decembra 2006 je bilo več harmoniziranih standardov, objavljenih v Uradnem listu Evropske unije (8), nadomeščenih, revidiranih ali spremenjenih. |
| --- | --- |

(12)

Kot rezultat dela CEN in Cenelec na podlagi zahtevka M/396 z dne 19. decembra 2006 je bilo več harmoniziranih standardov, objavljenih v Uradnem listu Evropske unije (8), nadomeščenih, revidiranih ali spremenjenih.

| (13) | Zato je primerno, da se sklici navedenih standardov umaknejo iz Uradnega lista Evropske unije. Da bi imeli proizvajalci dovolj časa za pripravo na uporabo novih standardov, revidiranih standardov in sprememb standardov, je treba odložiti umik sklicev na harmonizirane standarde. |
| --- | --- |

(13)

Zato je primerno, da se sklici navedenih standardov umaknejo iz Uradnega lista Evropske unije. Da bi imeli proizvajalci dovolj časa za pripravo na uporabo novih standardov, revidiranih standardov in sprememb standardov, je treba odložiti umik sklicev na harmonizirane standarde.

| (14) | Harmonizirane standarde EN 786:1996+A2:2009; EN 61496-1:2013; EN ISO 11200:2014 in EN ISO 12100:2010 bi bilo treba umakniti, ker ne izpolnjujejo več zahtev, za katere so bili namenjeni in ki so določene v Direktivi 2006/42/ES. |
| --- | --- |

(14)

Harmonizirane standarde EN 786:1996+A2:2009; EN 61496-1:2013; EN ISO 11200:2014 in EN ISO 12100:2010 bi bilo treba umakniti, ker ne izpolnjujejo več zahtev, za katere so bili namenjeni in ki so določene v Direktivi 2006/42/ES.

| (15) | Skladnost s harmoniziranim standardom ustvarja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica takega standarda v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati z datumom objave – |
| --- | --- |

(15)

Skladnost s harmoniziranim standardom ustvarja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica takega standarda v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi zato moral začeti veljati z datumom objave –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklici harmoniziranih standardov za stroje, pripravljene v skladu z Direktivo 2006/42/ES iz Priloge I k temu sklepu, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Sklici harmoniziranih standardov, pripravljeni v podporo Direktivi 2006/42/ES in navedeni v Prilogi II k temu sklepu, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije z omejitvijo.

Člen 2

Sklici harmoniziranih standardov za stroje, sestavljeni v podporo Direktivi 2006/42/ES in navedeni v Prilogi III k temu sklepu, se na datume iz navedene priloge umaknejo iz Uradnega lista Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 18. marca 2019

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

1

(2)  
  UL L 157, 9.6.2006, str. 24.

2

(3)  Direktiva 98/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o prilagajanju zakonov držav članic, ki se nanaša na stroje (UL L 207, 23.7.1998, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti na trgu električne opreme, ki je načrtovana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (UL L 96, 29.3.2014, str. 357).

4

(5)  Direktiva 95/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 1995 o prilagajanju zakonov držav članic, ki se nanaša na vlečnice (UL L 213, 7.9.1995, str. 1).

5

(6)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/27 z dne 7. januarja 2015 o omejeni objavi sklica na standard EN 474-1:2006+A4:2013 o strojih za zemeljska dela v skladu z Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (UL L 4, 8.1.2015, str. 24).

6

Uradnem listu Evropske unije

(7)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1301 z dne 20. julija 2015 o omejeni objavi sklica na standard EN 13241-1:2003+A1:2011 o vratih v industrijske in javne prostore ter garažnih vratih v Uradnem listu Evropske unije v skladu z Direktivo 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 199, 29.7.2015, str. 40).

7

Uradnem listu Evropske unije

(8)  
  UL C 92, 9.3.2018, str. 1.

8

---

PRILOGA I

| Št. | Sklic standarda | Vrsta |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN ISO 14118:2018
  Varnost strojev – Preprečevanje nepričakovanega zagona (ISO 14118:2017) | B |
| 2. | EN 1853:2017
  Kmetijski stroji – Prikolice – Varnost | C |
| 3. | EN 1870-6:2017
  Varnost lesnoobdelovalnih strojev – Krožne žage – 6. del: Krožne žage za drva | C |
| 4. | EN ISO 4254-5:2018
  Kmetijski stroji – Varnost – 5. del: Gnani stroji za obdelavo tal (ISO 4254-5:2018) | C |
| 5. | EN ISO 4254-7:2017
  Kmetijski stroji – Varnost – 7. del: Splošni kombajni, kombajni za pripravo krme, obiranje bombaža in žetev sladkornega trsa (ISO 4254-7:2017) | C |
| 6. | EN ISO 4254-8:2018
  Kmetijski stroji – Varnost – 8. del: Trosilniki mineralnih gnojil (ISO 4254-8:2018) | C |
| 7. | EN ISO 5395-1:2013
  Oprema za nego vrta – Varnostne zahteve za motorne vrtne kosilnice – 1. del: Terminologija in splošni preskusi (ISO 5395-1:2013)
  EN ISO 5395-1:2013/A1:2018 | C |
| 8. | EN ISO 5395-3:2013
  Oprema za nego vrta – Varnostne zahteve za motorne vrtne kosilnice – 3. del: Kosilnice s sedežem za košnjo v sedečem položaju (ISO 5395-3:2013)
  EN ISO 5395-3:2013/A1:2017
  EN ISO 5395-3:2013/A2:2018 | C |
| 9. | EN 12013:2018
  Stroji za predelavo gume in plastike – Notranji mešalniki – Varnostne zahteve | C |
| 10. | EN 12999:2011+A2:2018
  Žerjavi – Nakladalni žerjavi | C |
| 11. | EN 13001-3-1:2012+A2:2018
  Žerjavi – Konstrukcija, splošno – 3-1. del: Mejna stanja in dokaz varnosti jeklene nosilne konstrukcije | C |
| 12. | EN 13001-3-6:2018
  Žerjavi – Konstrukcija, splošno – 3-6. del: Mejna stanja in dokaz varnosti mehanizma – Hidravlični cilindri | C |
| 13. | EN 13135:2013+A1:2018
  Žerjavi – Varnost – Konstruiranje – Zahteve za opremo | C |
| 14. | EN 13684:2018
  Oprema za nego vrta – Ročno upravljani prezračevalniki travne ruše in rahljalniki zemlje – Varnost | C |
| 15. | EN ISO 13766-2:2018
  Stroji za zemeljska dela in graditev objektov – Elektromagnetna združljivost (EMC) strojev z lastnim električnim napajanjem – 2. del: Dodatne zahteve glede EMC za funkcionalno varnost (ISO 13766–2:2018) | C |
| 16. | EN 15194:2017
  Kolesa – Kolesa z električnim pomožnim pogonom – Kolesa EPAC | C |
| 17. | EN 15895:2011+A1:2018
  Ročna orodja z nabojnim delovanjem – Varnostne zahteve – Pritrjevalniki in označevalniki | C |
| 18. | EN ISO 16092-1:2018
  Varnost obdelovalnih strojev – Stiskalnice – 1. del: Splošne varnostne zahteve (ISO 16092-1:2017) | C |
| 19. | EN ISO 16092-3:2018
  Varnost obdelovalnih strojev – Stiskalnice – 3. del: Varnostne zahteve za hidravlične stiskalnice (ISO 16092-3:2017) | C |
| 20. | EN 16719:2018
  Transportne ploščadi | C |
| 21. | EN 16952:2018
  Kmetijski stroji – Grobe terenske delovne platforme za dejavnosti v sadovnjakih (WPO) – Varnost | C |
| 22. | EN 17059:2018
  Linije za galvanizacijo in eloksiranje – Varnostne zahteve | C |
| 23. | EN ISO 19085-4:2018
  Lesnoobdelovalni stroji – Varnost – 4. del: Krožne žage z vertikalno ploščo (ISO 19085-4:2018) | C |
| 24. | EN ISO 19085-6:2017
  Lesnoobdelovalni stroji – Varnost – 6. del: Enovretenski vertikalni rezkalni stroji (ISO 19085-6: 2017) | C |
| 25. | EN ISO 19085-8:2018
  Lesnoobdelovalni stroji – Varnost – 8. del: Širokotrakovni brusilni stroji za kalibriranje in brušenje (ISO 19085-8: 2017) | C |
| 26. | EN ISO 19225:2017
  Stroji za podzemne rudnike – Premični rudarski stroji na odkopu – Varnostne zahteve za valjčne nakladalne stroje in sisteme s plugom (ISO 19225:2017) | C |
| 27. | EN ISO 28927-2:2009
  Ročna prenosna električna orodja – Preskusne metode za vrednotenje oddajanja vibracij – 2. del: Vijači, izvijači in privijala (ISO 28927-2:2009)
  EN ISO 28927-2:2009/A1:2017 | C |
| 28. | EN ISO/IEC 80079-38:2016
  Eksplozivne atmosfere – 38. del: Oprema in komponente, namenjene za uporabo v eksplozivnih atmosferah v podzemnih rudnikih (ISO/IEC 80079-38:2016)
  EN ISO/IEC 80079-38:2016/A1:2018 | C |
| 29. | EN 50569:2013
  Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne centrifuge
  EN 50569:2013/A1:2018 | C |
| 30. | EN 50570:2013
  Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne sušilnike perila
  EN 50570:2013/A1:2018 | C |
| 31. | EN 50571:2013
  Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne pralne stroje
  EN 50571:2013/A1:2018 | C |
| 32. | EN 50636-2-107:2015
  Varnost gospodinjskih in podobnih električnih aparatov – 2-107.del: Posebne zahteve za baterijske robotsko vodene električne vrtne kosilnice (IEC 60335-2-107:2012, spremenjen)
  EN 50636-2-107:2015/A1:2018 | C |
| 33. | EN 60335-1:2012
  Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 1. del: Splošne zahteve (IEC 60335-1:2010, spremenjen)
  EN 60335-1:2012/A11:2014
  EN 60335-1:2012/A13:2017 | C |
| 34. | EN 60335-2-58:2005
  Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 2-58. del: Posebne zahteve za komercialne električne pomivalne stroje (IEC 60335-2-58:2002, spremenjen)
  EN 60335-2-58:2005/A2:2015
  EN 60335-2-58:2005/A12:2016 | C |
| 35. | EN 62841-2-1:2018
  Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 2-1. del: Posebne zahteve za ročne vrtalnike in udarne (vibracijske) vrtalnike (IEC 62841-2-1:2017, spremenjen) | C |
| 36. | EN 62841-2-17:2017
  Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 2-17. del: Posebne zahteve za ročne skobeljnike (IEC 62841-2-17:2017, spremenjen) | C |
| 37. | EN 62841-3-1:2014
  Električna motorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-1. del: Posebne zahteve za prenosne namizne žage (IEC 62841-3-1:2014, spremenjen)
  EN 62841-3-1:2014/A11:2017 | C |
| 38. | EN 62841-3-4:2016
  Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-4. del: Posebne zahteve za prenosne namizne brusilnike (IEC 62841-3-4:2016, spremenjen)
  EN 62841-3-4:2016/A11:2017 | C |
| 39. | EN 62841-3-6:2014
  Električna motorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-6. del: Posebne zahteve za diamantne svedre s tekočinskim sistemom (IEC 62841-3-6:2014, spremenjen)
  EN 62841-3-6:2014/A11:2017 | C |
| 40. | EN 62841-3-9:2015
  Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-9. del: Posebne zahteve za prenosne zajeralne žage (IEC 62841-3-9:2014, spremenjen)
  EN 62841-3-9:2015/A11:2017 | C |
| 41. | EN 62841-3-10:2015
  Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-10. del: Posebne zahteve za premične rezalnike (IEC 62841-3-10:2015, spremenjen)
  EN 62841-3-10:2015/A11:2017 | C |
| 42. | EN 62841-3-14:2017
  Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-14. del: Posebne zahteve za prenosne čistilnike kanalizacije (IEC 62841-3-14:2017, spremenjen) | C |

Št.

Sklic standarda

Vrsta

1.

EN ISO 14118:2018

Varnost strojev – Preprečevanje nepričakovanega zagona (ISO 14118:2017)

B

2.

EN 1853:2017

Kmetijski stroji – Prikolice – Varnost

C

3.

EN 1870-6:2017

Varnost lesnoobdelovalnih strojev – Krožne žage – 6. del: Krožne žage za drva

C

4.

EN ISO 4254-5:2018

Kmetijski stroji – Varnost – 5. del: Gnani stroji za obdelavo tal (ISO 4254-5:2018)

C

5.

EN ISO 4254-7:2017

Kmetijski stroji – Varnost – 7. del: Splošni kombajni, kombajni za pripravo krme, obiranje bombaža in žetev sladkornega trsa (ISO 4254-7:2017)

C

6.

EN ISO 4254-8:2018

Kmetijski stroji – Varnost – 8. del: Trosilniki mineralnih gnojil (ISO 4254-8:2018)

C

7.

EN ISO 5395-1:2013

Oprema za nego vrta – Varnostne zahteve za motorne vrtne kosilnice – 1. del: Terminologija in splošni preskusi (ISO 5395-1:2013)

EN ISO 5395-1:2013/A1:2018

C

8.

EN ISO 5395-3:2013

Oprema za nego vrta – Varnostne zahteve za motorne vrtne kosilnice – 3. del: Kosilnice s sedežem za košnjo v sedečem položaju (ISO 5395-3:2013)

EN ISO 5395-3:2013/A1:2017

EN ISO 5395-3:2013/A2:2018

C

9.

EN 12013:2018

Stroji za predelavo gume in plastike – Notranji mešalniki – Varnostne zahteve

C

10.

EN 12999:2011+A2:2018

Žerjavi – Nakladalni žerjavi

C

11.

EN 13001-3-1:2012+A2:2018

Žerjavi – Konstrukcija, splošno – 3-1. del: Mejna stanja in dokaz varnosti jeklene nosilne konstrukcije

C

12.

EN 13001-3-6:2018

Žerjavi – Konstrukcija, splošno – 3-6. del: Mejna stanja in dokaz varnosti mehanizma – Hidravlični cilindri

C

13.

EN 13135:2013+A1:2018

Žerjavi – Varnost – Konstruiranje – Zahteve za opremo

C

14.

EN 13684:2018

Oprema za nego vrta – Ročno upravljani prezračevalniki travne ruše in rahljalniki zemlje – Varnost

C

15.

EN ISO 13766-2:2018

Stroji za zemeljska dela in graditev objektov – Elektromagnetna združljivost (EMC) strojev z lastnim električnim napajanjem – 2. del: Dodatne zahteve glede EMC za funkcionalno varnost (ISO 13766–2:2018)

C

16.

EN 15194:2017

Kolesa – Kolesa z električnim pomožnim pogonom – Kolesa EPAC

C

17.

EN 15895:2011+A1:2018

Ročna orodja z nabojnim delovanjem – Varnostne zahteve – Pritrjevalniki in označevalniki

C

18.

EN ISO 16092-1:2018

Varnost obdelovalnih strojev – Stiskalnice – 1. del: Splošne varnostne zahteve (ISO 16092-1:2017)

C

19.

EN ISO 16092-3:2018

Varnost obdelovalnih strojev – Stiskalnice – 3. del: Varnostne zahteve za hidravlične stiskalnice (ISO 16092-3:2017)

C

20.

EN 16719:2018

Transportne ploščadi

C

21.

EN 16952:2018

Kmetijski stroji – Grobe terenske delovne platforme za dejavnosti v sadovnjakih (WPO) – Varnost

C

22.

EN 17059:2018

Linije za galvanizacijo in eloksiranje – Varnostne zahteve

C

23.

EN ISO 19085-4:2018

Lesnoobdelovalni stroji – Varnost – 4. del: Krožne žage z vertikalno ploščo (ISO 19085-4:2018)

C

24.

EN ISO 19085-6:2017

Lesnoobdelovalni stroji – Varnost – 6. del: Enovretenski vertikalni rezkalni stroji (ISO 19085-6: 2017)

C

25.

EN ISO 19085-8:2018

Lesnoobdelovalni stroji – Varnost – 8. del: Širokotrakovni brusilni stroji za kalibriranje in brušenje (ISO 19085-8: 2017)

C

26.

EN ISO 19225:2017

Stroji za podzemne rudnike – Premični rudarski stroji na odkopu – Varnostne zahteve za valjčne nakladalne stroje in sisteme s plugom (ISO 19225:2017)

C

27.

EN ISO 28927-2:2009

Ročna prenosna električna orodja – Preskusne metode za vrednotenje oddajanja vibracij – 2. del: Vijači, izvijači in privijala (ISO 28927-2:2009)

EN ISO 28927-2:2009/A1:2017

C

28.

EN ISO/IEC 80079-38:2016

Eksplozivne atmosfere – 38. del: Oprema in komponente, namenjene za uporabo v eksplozivnih atmosferah v podzemnih rudnikih (ISO/IEC 80079-38:2016)

EN ISO/IEC 80079-38:2016/A1:2018

C

29.

EN 50569:2013

Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne centrifuge

EN 50569:2013/A1:2018

C

30.

EN 50570:2013

Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne sušilnike perila

EN 50570:2013/A1:2018

C

31.

EN 50571:2013

Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne pralne stroje

EN 50571:2013/A1:2018

C

32.

EN 50636-2-107:2015

Varnost gospodinjskih in podobnih električnih aparatov – 2-107.del: Posebne zahteve za baterijske robotsko vodene električne vrtne kosilnice (IEC 60335-2-107:2012, spremenjen)

EN 50636-2-107:2015/A1:2018

C

33.

EN 60335-1:2012

Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 1. del: Splošne zahteve (IEC 60335-1:2010, spremenjen)

EN 60335-1:2012/A11:2014

EN 60335-1:2012/A13:2017

C

34.

EN 60335-2-58:2005

Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 2-58. del: Posebne zahteve za komercialne električne pomivalne stroje (IEC 60335-2-58:2002, spremenjen)

EN 60335-2-58:2005/A2:2015

EN 60335-2-58:2005/A12:2016

C

35.

EN 62841-2-1:2018

Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 2-1. del: Posebne zahteve za ročne vrtalnike in udarne (vibracijske) vrtalnike (IEC 62841-2-1:2017, spremenjen)

C

36.

EN 62841-2-17:2017

Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 2-17. del: Posebne zahteve za ročne skobeljnike (IEC 62841-2-17:2017, spremenjen)

C

37.

EN 62841-3-1:2014

Električna motorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-1. del: Posebne zahteve za prenosne namizne žage (IEC 62841-3-1:2014, spremenjen)

EN 62841-3-1:2014/A11:2017

C

38.

EN 62841-3-4:2016

Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-4. del: Posebne zahteve za prenosne namizne brusilnike (IEC 62841-3-4:2016, spremenjen)

EN 62841-3-4:2016/A11:2017

C

39.

EN 62841-3-6:2014

Električna motorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-6. del: Posebne zahteve za diamantne svedre s tekočinskim sistemom (IEC 62841-3-6:2014, spremenjen)

EN 62841-3-6:2014/A11:2017

C

40.

EN 62841-3-9:2015

Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-9. del: Posebne zahteve za prenosne zajeralne žage (IEC 62841-3-9:2014, spremenjen)

EN 62841-3-9:2015/A11:2017

C

41.

EN 62841-3-10:2015

Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-10. del: Posebne zahteve za premične rezalnike (IEC 62841-3-10:2015, spremenjen)

EN 62841-3-10:2015/A11:2017

C

42.

EN 62841-3-14:2017

Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-14. del: Posebne zahteve za prenosne čistilnike kanalizacije (IEC 62841-3-14:2017, spremenjen)

C

---

PRILOGA II

| Št. | Sklic standarda | Vrsta |
| --- | --- | --- |
| 1. | EN 474-1:2006+A5:2018
  Stroji za zemeljska dela – Varnost – 1. del: Splošne zahteve

  Obvestilo: Ta objava se ne nanaša na klavzulo 5.8.1 Vidljivost – Vidno polje upravljavca tega standarda, ampak samo na standard EN 474-5:2006+A3:2013 Zahteve za hidravlične bagre, njegova uporaba pa ne pomeni domneve o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. | C |
| 2. | EN 13241:2003+A2:2016
  Vrata v industrijske in javne prostore ter garažna vrata – Standard za proizvod, zahtevane lastnosti

  Obvestilo: V zvezi z odstavki 4.2.2, 4.2.6, 4.3.2, 4.3.3, 4.3.4, 4.3.6 ta objava ne zadeva sklica na standard EN 12453:2000, katerega uporaba ne pomeni domneve o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz točk 1.3.7 in 1.4.3 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. | C |

Št.

Sklic standarda

Vrsta

1.

EN 474-1:2006+A5:2018

Stroji za zemeljska dela – Varnost – 1. del: Splošne zahteve

Obvestilo: Ta objava se ne nanaša na klavzulo 5.8.1 Vidljivost – Vidno polje upravljavca tega standarda, ampak samo na standard EN 474-5:2006+A3:2013 Zahteve za hidravlične bagre, njegova uporaba pa ne pomeni domneve o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES.

C

2.

EN 13241:2003+A2:2016

Vrata v industrijske in javne prostore ter garažna vrata – Standard za proizvod, zahtevane lastnosti

Obvestilo: V zvezi z odstavki 4.2.2, 4.2.6, 4.3.2, 4.3.3, 4.3.4, 4.3.6 ta objava ne zadeva sklica na standard EN 12453:2000, katerega uporaba ne pomeni domneve o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz točk 1.3.7 in 1.4.3 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES.

C

---

PRILOGA III

| Št. | Sklic standarda | Datum preklica | Vrsta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | EN 1037:1995+A1:2008
  Varnost strojev – Preprečevanje nepričakovanega zagona | 19.3.2019 | B |
| 2. | EN 474-1:2006+A4:2013
  Stroji za zemeljska dela – Varnost – 1. del: Splošne zahteve

  Obvestilo: Ta objava se ne nanaša na klavzulo 5.8.1 Vidljivost – Vidno polje upravljavca tega standarda, njegova uporaba pa ne pomeni domneve o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES. | 19.3.2019 | C |
| 3. | EN 1853:1999+A1:2009
  Kmetijski stroji – Prikolice z dvižnim kesonom – Varnost | 19.3.2019 | C |
| 4. | EN 1870-6:2002+A1:2009
  Varnost lesnoobdelovalnih strojev – Krožne žage – 6. del: Krožne žage za drva in večnamenske žage za drva z delovno mizo z ročnim podajanjem in/ali odvzemom | 19.3.2019 | C |
| 5. | EN ISO 4254-5:2009
  Kmetijski stroji – Varnost – 5. del: Gnani stroji za obdelavo tal (ISO 4254-5:2008) | 19.3.2019 | C |
| 6. | EN ISO 4254-7:2009
  Kmetijski stroji – Varnost – 7. del: Kombajni, kombajni za spravljanje silaže in bombažni kombajni (ISO 4254-7:2008) | 19.3.2019 | C |
| 7. | EN 14017:2005+A2:2009
  Kmetijski in gozdarski stroji – Trosilniki mineralnih gnojil – Varnost | 19.3.2019 | C |
| 8. | EN ISO 5395-1:2013
  Oprema za nego vrta – Varnostne zahteve za motorne vrtne kosilnice – 1. del: Terminologija in splošni preskusi (ISO 5395-1:2013) | 19.3.2019 | C |
| 9. | EN ISO 5395-3:2013
  Oprema za nego vrta – Varnostne zahteve za motorne vrtne kosilnice – 3. del: Kosilnice s sedežem za košnjo v sedečem položaju (ISO 5395-3:2013)
  EN ISO 5395-3:2013/A1:2017 | 19.3.2019 | C |
| 10. | EN 12013:2000+A1:2008
  Stroji za predelavo gume in plastike – Notranji mešalniki – Varnostne zahteve | 19.3.2019 | C |
| 11. | EN 12999:2011+A1:2012
  Žerjavi – Nakladalni žerjavi | 19.3.2019 | C |
| 12. | EN 13001-3-1:2012+A1:2013
  Žerjavi – Konstrukcija, splošno – 3-1. del: Mejna stanja in dokaz varnosti jeklene nosilne konstrukcije | 19.3.2019 | C |
| 13. | EN 13135:2013
  Žerjavi – Varnost – Konstruiranje – Zahteve za opremo | 19.3.2019 | C |
| 14. | EN 13684:2004+A3:2009
  Oprema za nego vrta – Ročno upravljani prezračevalniki travne ruše in rahljalniki zemlje – Varnost | 19.3.2019 | C |
| 15. | EN 15895:2011
  Ročna orodja z nabojnim delovanjem – Varnostne zahteve – Pritrjevalniki in označevalniki | 19.3.2019 | C |
| 16. | EN 692:2005+A1:2009
  Obdelovalni stroji – Mehanske stiskalnice – Varnost | 19.3.2019 | C |
| 17. | EN 693:2001+A2:2011
  Obdelovalni stroji – Varnost – Hidravlične stiskalnice | 19.3.2019 | C |
| 18. | EN 13736:2003+A1:2009
  Varnost obdelovalnih strojev – Pnevmatske stiskalnice | 19.3.2019 | C |
| 19. | EN 848-1:2007+A2:2012
  Varnost lesnoobdelovalnih strojev – Rezkalni stroji z vrtečim orodjem za enostransko obdelavo – 1. del: Enovretenski vertikalni rezkalni stroji | 19.3.2019 | C |
| 20. | EN 1710:2005+A1:2008
  Oprema in komponente, namenjene za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah v podzemnih rudnikih | 19.3.2019 | C |
| 21. | EN 50569:2013
  Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne centrifuge | 12.1.2021 | C |
| 22. | EN 50570:2013
  Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne sušilnike perila | 12.1.2021 | C |
| 23. | EN 50571:2013
  Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne pralne stroje | 12.1.2021 | C |
| 24. | EN 50636-2-107:2015
  Varnost gospodinjskih in podobnih električnih aparatov – 2-107.del: Posebne zahteve za baterijske robotsko vodene električne vrtne kosilnice (IEC 60335-2-107:2012, spremenjen) | 12.1.2020 | C |
| 25. | EN 60335-1:2012
  Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 1. del: Splošne zahteve (IEC 60335-1:2010, spremenjen)
  EN 60335-1:2012/A11:2014 | 3.5.2020 | C |
| 26. | EN 60745-2-1:2010
  Električna ročna orodja – Varnost – 2-1. del: Posebne zahteve za vrtalnike in udarne (vibracijske) vrtalnike (IEC 60745-2-1:2003, spremenjen + A1:2008) | 19.3.2019 | C |
| 27. | EN 60745-2-17:2010
  Električna ročna orodja – Varnost – 2-17. del: Posebne zahteve za rezkalnike in obrezovalnike (IEC 60745-2-17:2010, spremenjen) | 19.3.2019 | C |
| 28. | EN 62841-3-1:2014
  Električna motorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-1. del: Posebne zahteve za prenosne namizne žage (IEC 62841-3-1:2014, spremenjen) | 19.10.2019 | C |
| 29. | EN 61029-2-4:2011
  Varnost premičnih električnih orodij – 2-4. del: Posebne zahteve za namizne brusilnike (IEC 61029-2-4:1993, spremenjen + A1:2001, spremenjen) | 19.3.2019 | C |
| 30. | EN 62841-3-6:2014
  Električna motorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-6. del: Posebne zahteve za diamantne svedre s tekočinskim sistemom (IEC 62841-3-6:2014, spremenjen) | 19.10.2019 | C |
| 31. | EN 62841-3-9:2015
  Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-9. del: Posebne zahteve za prenosne zajeralne žage (IEC 62841-3-9:2014, spremenjen) | 15.11.2019 | C |
| 32. | EN 62841-3-10:2015
  Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-10. del: Posebne zahteve za premične rezalnike (IEC 62841-3-10:2015, spremenjen) | 19.10.2019 | C |
| 33. | EN 13241:2003+A2:2016
  Vrata v industrijske in javne prostore ter garažna vrata – Standard za proizvod, zahtevane lastnosti | 19.3.2019 | C |
| 34. | EN 786:1996+A2:2009
  Oprema za nego vrta – Električno gnane, ročno vodljive in prenosne motorne kose za trate in robove trat – Mehanska varnost | 19.3.2019 | C |
| 35. | EN 1870-14:2007+A2:2012
  Varnost lesnoobdelovalnih strojev – Krožne žage – 14. del: Vertikalne krožne žage | 19.3.2019 | C |
| 36. | EN 61496-1:2013
  Varnost strojev – Električno občutljiva varovalna oprema – 1. del: Splošne zahteve in preskusi | 19.3.2019 | C |
| 37. | EN ISO 11200:2014
  Akustika – Emisija hrupa strojev in naprav – Smernice za uporabo temeljnih standardov za ugotavljanje emisijskih ravni zvočnega tlaka na mestu delovanja in na drugih opredeljenih mestih | 19.3.2019 | B |

Št.

Sklic standarda

Datum preklica

Vrsta

1.

EN 1037:1995+A1:2008

Varnost strojev – Preprečevanje nepričakovanega zagona

19.3.2019

B

2.

EN 474-1:2006+A4:2013

Stroji za zemeljska dela – Varnost – 1. del: Splošne zahteve

Obvestilo: Ta objava se ne nanaša na klavzulo 5.8.1 Vidljivost – Vidno polje upravljavca tega standarda, njegova uporaba pa ne pomeni domneve o skladnosti z bistvenimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz točk 1.2.2 in 3.2.1 Priloge I k Direktivi 2006/42/ES.

19.3.2019

C

3.

EN 1853:1999+A1:2009

Kmetijski stroji – Prikolice z dvižnim kesonom – Varnost

19.3.2019

C

4.

EN 1870-6:2002+A1:2009

Varnost lesnoobdelovalnih strojev – Krožne žage – 6. del: Krožne žage za drva in večnamenske žage za drva z delovno mizo z ročnim podajanjem in/ali odvzemom

19.3.2019

C

5.

EN ISO 4254-5:2009

Kmetijski stroji – Varnost – 5. del: Gnani stroji za obdelavo tal (ISO 4254-5:2008)

19.3.2019

C

6.

EN ISO 4254-7:2009

Kmetijski stroji – Varnost – 7. del: Kombajni, kombajni za spravljanje silaže in bombažni kombajni (ISO 4254-7:2008)

19.3.2019

C

7.

EN 14017:2005+A2:2009

Kmetijski in gozdarski stroji – Trosilniki mineralnih gnojil – Varnost

19.3.2019

C

8.

EN ISO 5395-1:2013

Oprema za nego vrta – Varnostne zahteve za motorne vrtne kosilnice – 1. del: Terminologija in splošni preskusi (ISO 5395-1:2013)

19.3.2019

C

9.

EN ISO 5395-3:2013

Oprema za nego vrta – Varnostne zahteve za motorne vrtne kosilnice – 3. del: Kosilnice s sedežem za košnjo v sedečem položaju (ISO 5395-3:2013)

EN ISO 5395-3:2013/A1:2017

19.3.2019

C

10.

EN 12013:2000+A1:2008

Stroji za predelavo gume in plastike – Notranji mešalniki – Varnostne zahteve

19.3.2019

C

11.

EN 12999:2011+A1:2012

Žerjavi – Nakladalni žerjavi

19.3.2019

C

12.

EN 13001-3-1:2012+A1:2013

Žerjavi – Konstrukcija, splošno – 3-1. del: Mejna stanja in dokaz varnosti jeklene nosilne konstrukcije

19.3.2019

C

13.

EN 13135:2013

Žerjavi – Varnost – Konstruiranje – Zahteve za opremo

19.3.2019

C

14.

EN 13684:2004+A3:2009

Oprema za nego vrta – Ročno upravljani prezračevalniki travne ruše in rahljalniki zemlje – Varnost

19.3.2019

C

15.

EN 15895:2011

Ročna orodja z nabojnim delovanjem – Varnostne zahteve – Pritrjevalniki in označevalniki

19.3.2019

C

16.

EN 692:2005+A1:2009

Obdelovalni stroji – Mehanske stiskalnice – Varnost

19.3.2019

C

17.

EN 693:2001+A2:2011

Obdelovalni stroji – Varnost – Hidravlične stiskalnice

19.3.2019

C

18.

EN 13736:2003+A1:2009

Varnost obdelovalnih strojev – Pnevmatske stiskalnice

19.3.2019

C

19.

EN 848-1:2007+A2:2012

Varnost lesnoobdelovalnih strojev – Rezkalni stroji z vrtečim orodjem za enostransko obdelavo – 1. del: Enovretenski vertikalni rezkalni stroji

19.3.2019

C

20.

EN 1710:2005+A1:2008

Oprema in komponente, namenjene za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah v podzemnih rudnikih

19.3.2019

C

21.

EN 50569:2013

Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne centrifuge

12.1.2021

C

22.

EN 50570:2013

Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne sušilnike perila

12.1.2021

C

23.

EN 50571:2013

Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – Posebne zahteve za komercialne električne pralne stroje

12.1.2021

C

24.

EN 50636-2-107:2015

Varnost gospodinjskih in podobnih električnih aparatov – 2-107.del: Posebne zahteve za baterijske robotsko vodene električne vrtne kosilnice (IEC 60335-2-107:2012, spremenjen)

12.1.2020

C

25.

EN 60335-1:2012

Gospodinjski in podobni električni aparati – Varnost – 1. del: Splošne zahteve (IEC 60335-1:2010, spremenjen)

EN 60335-1:2012/A11:2014

3.5.2020

C

26.

EN 60745-2-1:2010

Električna ročna orodja – Varnost – 2-1. del: Posebne zahteve za vrtalnike in udarne (vibracijske) vrtalnike (IEC 60745-2-1:2003, spremenjen + A1:2008)

19.3.2019

C

27.

EN 60745-2-17:2010

Električna ročna orodja – Varnost – 2-17. del: Posebne zahteve za rezkalnike in obrezovalnike (IEC 60745-2-17:2010, spremenjen)

19.3.2019

C

28.

EN 62841-3-1:2014

Električna motorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-1. del: Posebne zahteve za prenosne namizne žage (IEC 62841-3-1:2014, spremenjen)

19.10.2019

C

29.

EN 61029-2-4:2011

Varnost premičnih električnih orodij – 2-4. del: Posebne zahteve za namizne brusilnike (IEC 61029-2-4:1993, spremenjen + A1:2001, spremenjen)

19.3.2019

C

30.

EN 62841-3-6:2014

Električna motorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-6. del: Posebne zahteve za diamantne svedre s tekočinskim sistemom (IEC 62841-3-6:2014, spremenjen)

19.10.2019

C

31.

EN 62841-3-9:2015

Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-9. del: Posebne zahteve za prenosne zajeralne žage (IEC 62841-3-9:2014, spremenjen)

15.11.2019

C

32.

EN 62841-3-10:2015

Elektromotorna ročna orodja, prenosna orodja ter stroji za trato in vrt – Varnost – 3-10. del: Posebne zahteve za premične rezalnike (IEC 62841-3-10:2015, spremenjen)

19.10.2019

C

33.

EN 13241:2003+A2:2016

Vrata v industrijske in javne prostore ter garažna vrata – Standard za proizvod, zahtevane lastnosti

19.3.2019

C

34.

EN 786:1996+A2:2009

Oprema za nego vrta – Električno gnane, ročno vodljive in prenosne motorne kose za trate in robove trat – Mehanska varnost

19.3.2019

C

35.

EN 1870-14:2007+A2:2012

Varnost lesnoobdelovalnih strojev – Krožne žage – 14. del: Vertikalne krožne žage

19.3.2019

C

36.

EN 61496-1:2013

Varnost strojev – Električno občutljiva varovalna oprema – 1. del: Splošne zahteve in preskusi

19.3.2019

C

37.

EN ISO 11200:2014

Akustika – Emisija hrupa strojev in naprav – Smernice za uporabo temeljnih standardov za ugotavljanje emisijskih ravni zvočnega tlaka na mestu delovanja in na drugih opredeljenih mestih

19.3.2019

B

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/120 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/120

---

SKLEP št. 1/2019 SKUPNEGA SVETA,

ustanovljenega na podlagi sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani

z dne 19. februarja 2019

o sprejetju Poslovnika Skupnega sveta ter Odbora za trgovino in razvoj [2019/437]

SKUPNI SVET JE –

ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti členov 100, 101 in 102 Sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V skladu z določbami iz Priloge I k temu sklepu se oblikuje Poslovnik Skupnega sveta.

Člen 2

Poslovnik Odbora za trgovino in razvoj se oblikuje, kot je določeno v Prilogi II k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Cape Townu, 19. februarja 2019.

Za Skupni svet

Predstavnica držav SADC, ki izvajajo EGP

Bogolo Joy KENEWENDO

Predstavnica EU

Cecilia MALMSTRÖM

---

PRILOGA I

POSLOVNIK SKUPNEGA SVETA

POGLAVJE I

Organizacija

Člen 1

Sestava in predsedovanje

1.   Skupni svet, ustanovljen v skladu s členom 100 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo („EU“) in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), opravlja svoje naloge, kot je določeno v členih 100 in 101 Sporazuma.

2.   Sklicevanje na „pogodbenici“ v tem poslovniku je v skladu z opredelitvijo iz člena 104 Sporazuma sklicevanje na Bocvano, Lesoto, Namibijo, Južno Afriko, Esvatini in Mozambik („države SADC, ki izvajajo SGP“) na eni strani, ter pogodbenico EU (to je Evropska unija ali njene države članice ali Evropska unija in njene države članice, ob upoštevanju njihovih zadevnih področij pristojnosti) na drugi strani.

3.   V skladu s členom 101(1) Sporazuma Skupni svet sestavljajo ustrezni člani Sveta Evropske unije in ustrezni člani Evropske komisije ali njihovi predstavniki na eni strani ter ustrezni ministri držav SADC, ki izvajajo SGP, ali njihovi predstavniki na drugi.

4.   Skupnemu svetu na ministrski ravni izmenično po dvanajst (12) mesecev predsedujejo predstavniki pogodbenice EU, ob upoštevanju zadevnih področij pristojnosti Unije in njenih držav članic, in predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP.

5.   Ne glede na odstavek 4 rednim srečanjem Skupnega sveta izmenično predsedujejo predstavniki pogodbenice EU, ob upoštevanju zadevnih področij pristojnosti Unije in njenih držav članic, in predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP. Prvemu srečanju Skupnega sveta pogodbenici sopredsedujeta.

6.   Ne glede na obdobje iz odstavka 4 se prvo obdobje začne na dan po prvem srečanju Skupnega sveta in konča 31. decembra istega leta. Predsedovanje v tem prvem obdobju opravlja predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP.

Člen 2

Srečanja

1.   V skladu s členom 102(4) Sporazuma se Skupni svet sestaja redno najmanj na dve (2) leti, in izredno, kadar okoliščine to zahtevajo, če se pogodbenici tako dogovorita.

2.   Srečanja Skupnega sveta potekajo izmenično v Bruslju in na ozemlju ene od držav SADC, ki izvajajo SGP, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

3.   Razen če se pogodbenici dogovorita drugače, srečanja Skupnega sveta skliče pogodbenica, ki mu predseduje, po posvetovanju z drugo pogodbenico.

4.   Pogodbenici se lahko dogovorita, da bosta srečanja Skupnega sveta organizirali po elektronski poti.

Člen 3

Opazovalci

Skupni svet se lahko odloči na svoja srečanja priložnostno povabiti opazovalce in določiti, katere točke dnevnega reda bodo odprte zanje.

Člen 4

Sekretariat

1.   Generalni sekretariat Sveta Evropske unije in Evropska komisija na eni strani ter enota SADC SGP v okviru sekretariata SADC na drugi strani izmenično po dvanajst (12) mesecev delujejo kot sekretariat Skupnega sveta (v nadaljnjem besedilu: sekretariat). Ta obdobja sovpadajo z ureditvijo predsedovanja, vzpostavljeno na podlagi člena 1(4) in (6).

2.   Na strani pogodbenice EU začasne dnevne rede in osnutke zapisnikov sestavi Evropska komisija, vse uradne dokumente, ki so namenjeni Skupnemu svetu ali iz njega izhajajo, pa razpošilja generalni sekretariat Sveta Evropske unije.

3.   Na strani držav SADC, ki izvajajo SGP, začasne dnevne rede in osnutke zapisnikov sestavi enota SADC SGP, ki tudi razpošilja vse uradne dokumente, ki so namenjeni Skupnemu svetu ali iz njega izhajajo.

POGLAVJE II

Delovanje

Delovanje

Člen 5

Dokumenti

Kadar razprave Skupnega sveta temeljijo na pisnih dokumentih, sekretariat take dokumente oštevilči in razpošlje kot dokumente Skupnega sveta.

Člen 6

Uradno obveščanje in dnevni red srečanj

1.   Sekretariat obvesti pogodbenici o srečanju Skupnega sveta in ju pozove, naj svoje prispevke za dnevni red predložita najpozneje trideset (30) dni pred srečanjem. V primeru nuje ali nepredvidenih okoliščin se lahko srečanje skliče na hitro.

2.   Začasni dnevni red posameznega srečanja pripravi sekretariat. Najpozneje štirinajst (14) dni pred srečanjem ga posreduje predsedniku in članom Skupnega sveta.

3.   Začasni dnevni red vključuje točke, za katere je sekretariat od pogodbenice prejel zahtevek za vključitev na dnevni red.

4.   Skupni svet sprejme dnevni red na začetku vsakega srečanja. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.

5.   Predsednik Skupnega sveta lahko v soglasju z obema pogodbenicama na srečanje povabi strokovnjake, da predstavijo informacije o posebnih temah.

Člen 7

Zapisnik

1.   Sekretariat pripravi osnutek zapisnika vsakega sestanka najpozneje enaindvajset (21) dni po sestanku, razen če se pogodbenici sporazumno dogovorita drugače.

2.   V zapisniku se v zvezi z vsako točko dnevnega reda praviloma navede naslednje:

| (a) | dokumentacija, predložena Skupnemu svetu; |
| --- | --- |

(a)

dokumentacija, predložena Skupnemu svetu;

| (b) | izjave, za katere so člani Skupnega sveta zahtevali, da se zapišejo v zapisnik, ter |
| --- | --- |

(b)

izjave, za katere so člani Skupnega sveta zahtevali, da se zapišejo v zapisnik, ter

| (c) | vprašanja, o katerih sta se dogovorili pogodbenici, kot so sklepi, priporočila ali skupne izjave. |
| --- | --- |

(c)

vprašanja, o katerih sta se dogovorili pogodbenici, kot so sklepi, priporočila ali skupne izjave.

3.   Pogodbenici pisno potrdita zapisnik vsakega sestanka v dvainštiridesetih (42) dneh po sestanku, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Po potrditvi predstavnika pogodbenic v skladu z ustreznimi notranjimi zahtevami podpišeta dva izvoda zapisnika, vsaka od pogodbenic pa prejme po en verodostojen izvod izvirnika.

Člen 8

Sklepi in priporočila

1.   V skladu s členom 102 Sporazuma Skupni svet v primerih, predvidenih v Sporazumu, sprejema sklepe ali priporočila s soglasjem pogodbenic.

2.   Kadar ima Skupni svet v skladu s Sporazumom pooblastila za sprejemanje sklepov ali priporočil, so taki akti v zapisniku naslovljeni kot „sklep“ oziroma „priporočilo“. Sekretariat vsak sprejeti sklep oziroma priporočilo označi z zaporedno številko, datumom sprejetja in opisom njegovega predmeta. V vsakem sklepu ali priporočilu je določen datum začetka veljavnosti.

3.   Če se država SADC, ki izvaja SGP, ne more udeležiti srečanja Skupnega sveta, sekretariat sklepe ali priporočila, dogovorjena na tem srečanju, sporoči zadevnemu članu. Zadevna država SADC, ki izvaja SGP, v desetih (10) koledarskih dneh, potem ko so bili sklepi ali priporočila odposlana, predloži pisni odgovor, v katerem navede, s katerimi sklepi ali priporočili se ne strinja in zakaj. Če v danem roku ne predloži pisnega odgovora, se šteje, da so sklepi ali priporočila sprejeti. Če se država SADC, ki izvaja SGP in se srečanja ni udeležila, ne strinja z enim ali več sklepi ali priporočili, si pogodbenici prizadevata za rešitev odprtih vprašanj po pisnem postopku ali v elektronski obliki, kot je določeno v odstavku 4.

4.   V obdobju med posameznimi srečanji lahko Skupni svet sprejema sklepe ali priporočila po pisnem postopku ali v elektronski obliki, če s tem soglašata obe pogodbenici. Pisni postopek sestavlja izmenjava not med predstavnikoma pogodbenic.

5.   Sklepi in priporočila, ki jih sprejme Skupni svet, se overijo z dvema izvirnima izvodoma, ki ju podpišeta predstavnik Evropske unije v imenu pogodbenice EU in predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP.

Člen 9

Dostop javnosti

1.   Srečanja Skupnega sveta niso javna, razen če pogodbenici odločita drugače.

2.   Pogodbenici se lahko odločita za objavo sklepov in priporočil Skupnega sveta.

Člen 10

Delovni jeziki

Če pogodbenici ne skleneta drugače, vse dopisovanje in komunikacija med pogodbenicama v zvezi z delom Skupnega sveta ter posvetovanja na srečanjih Skupnega sveta potekajo v angleščini in portugalščini.

POGLAVJE III

Končne določbe

Končne določbe

Člen 11

Stroški

1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje stroške v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na srečanjih Skupnega sveta.

2.   Stroške, povezane z organizacijo srečanja, zagotavljanjem storitev tolmačenja in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica gostiteljica srečanja.

Člen 12

Odbor za trgovino in razvoj

V skladu s členom 103(5) Sporazuma Odbor za trgovino in razvoj poroča in je odgovoren Skupnemu svetu.

Člen 13

Sprememba poslovnika

Ta poslovnik se lahko pisno spremeni s sklepom Skupnega sveta in sprejme v skladu s členom 8 tega poslovnika.

---

PRILOGA II

POSLOVNIK ODBORA ZA TRGOVINO IN RAZVOJ

POGLAVJE I

Organizacija

Člen 1

Sestava in predsedovanje

1.   Odbor za trgovino in razvoj, ustanovljen na podlagi člena 103 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), opravlja svoje naloge v skladu z navedenim členom.

2.   Sklicevanje na „pogodbenici“ v tem poslovniku je v skladu z opredelitvijo iz člena 104 Sporazuma sklicevanje na Bocvano, Lesoto, Namibijo, Južno Afriko, Esvatini in Mozambik („države SADC, ki izvajajo SGP“) na eni strani, ter pogodbenico EU (to je Evropska unija ali njene države članice ali Evropska unija in njene države članice, ob upoštevanju njihovih zadevnih področij pristojnosti) na drugi strani.

3.   V skladu s členom 103(1) Sporazuma Odbor za trgovino in razvoj sestavljajo predstavniki pogodbenic, običajno na ravni visokih uradnikov.

4.   Srečanjem Odbora za trgovino in razvoj izmenično po dvanajst (12) mesecev sopredsedujeta visoki uradnik Evropske komisije in visoki uradnik držav SADC, ki izvajajo SGP. Prvemu srečanju Odbora za trgovino in razvoj sopredsedujeta ustrezna predstavnika pogodbenic.

5.   Ne glede na obdobje iz odstavka 4 se prvo obdobje začne na dan po prvem srečanju Odbora za trgovino in razvoj in konča 31. decembra istega leta. Predsedovanje v tem prvem obdobju opravlja predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP.

Člen 2

Srečanja

1.   Odbor za trgovino in razvoj se sestaja redno, vsaj enkrat letno in na zahtevo katere koli pogodbenice. Srečanja potekajo izmenično v Bruslju in na ozemlju ene od držav SADC, ki izvajajo SGP, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

2.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, srečanja Odbora za trgovino in razvoj po posvetovanju z drugo pogodbenico skliče pogodbenica, ki mu predseduje.

3.   Pogodbenici se lahko dogovorita, da bosta srečanja Odbora za trgovino in razvoj organizirali po elektronski poti.

Člen 3

Opazovalci

Odbor za trgovino in razvoj se lahko odloči na svoja srečanja priložnostno povabiti opazovalce in določi, katere točke dnevnega reda bodo odprte zanje.

Člen 4

Sekretariat

1.   Pogodbenica, ki predseduje srečanju Odbora za trgovino in razvoj, opravlja funkcijo sekretariata Odbora za trgovino in razvoj (v nadaljnjem besedilu: sekretariat).

2.   Kadar srečanje poteka po elektronski poti, funkcijo sekretariata opravlja predsedujoča pogodbenica.

POGLAVJE II

Delovanje

Delovanje

Člen 5

Dokumenti

Kadar posvetovanja Odbora za trgovino in razvoj temeljijo na pisnih spremnih dokumentih, sekretariat te dokumente oštevilči in razpošlje kot dokumente Odbora za trgovino in razvoj.

Člen 6

Uradno obveščanje in dnevni red srečanj

1.   Sekretariat obvesti pogodbenici o srečanju in ju pozove, naj svoje prispevke za dnevni red predložita najpozneje trideset (30) dni pred srečanjem. V primeru nuje ali nepredvidenih okoliščin se lahko srečanje skliče na hitro.

2.   Začasni dnevni red posameznega srečanja pripravi sekretariat. Najpozneje štirinajst (14) dni pred začetkom srečanja ga posreduje predsedniku in članom Odbora za trgovino in razvoj.

3.   Začasni dnevni red vključuje točke, za katere je sekretariat od pogodbenice prejel zahtevek za vključitev na dnevni red.

4.   Dnevni red sprejme Odbor za trgovino in razvoj na začetku vsakega srečanja. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.

5.   Predsednik Odbora za trgovino in razvoj lahko v soglasju s pogodbenicama na srečanja povabi strokovnjake, da se zagotovijo informacije o posebnih temah.

Člen 7

Poročilo o srečanju

Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, sekretariat Odbora za trgovino in razvoj pripravi poročilo o srečanju, ki se sprejme na koncu posameznega srečanja.

Člen 8

Sklepi in priporočila

1.   V skladu s členom 103(6) Sporazuma Odbor za trgovino in razvoj soglasno sprejema sklepe ali priporočila v primerih, predvidenih v Sporazumu, ali takrat, kadar tako pooblastilo nanj prenese Skupni svet.

2.   Kadar ima Skupni svet v skladu s Sporazumom pooblastila za sprejemanje sklepov oziroma priporočil, so taki akti v poročilu o srečanjih iz člena 7 naslovljeni kot „sklep“ oziroma „priporočilo“. Sekretariat vsak sprejeti sklep oziroma priporočilo označi z zaporedno številko, datumom sprejetja in opisom njegovega predmeta. V vsakem sklepu ali priporočilu je določen datum začetka veljavnosti.

3.   Če se država SADC, ki izvaja SGP, ne more udeležiti srečanja, sekretariat sklepe ali priporočila, dogovorjena na tem srečanju, sporoči zadevnemu članu. Zadevna država SADC, ki izvaja SGP, najpozneje v desetih (10) koledarskih dneh, potem ko so bili sklepi ali priporočila odposlana, predloži pisni odgovor, v katerem navede, s katerimi sklepi ali priporočili se ne strinja ter zakaj. Če v danem roku ne predloži pisnega odgovora, se šteje, da so sklepi ali priporočila sprejeti. Če se država SADC, ki izvaja SGP in se srečanja ni udeležila, ne strinja z enim ali več sklepi ali priporočili, si pogodbenici prizadevata za rešitev odprtih vprašanj s pisnim postopkom ali v elektronski obliki, kot je določeno v odstavku 4.

4.   V obdobju med posameznimi srečanji lahko Odbor za trgovino in razvoj sprejema sklepe ali priporočila s pisnim postopkom ali v elektronski obliki, če s tem soglašata obe pogodbenici. Pisni postopek sestavlja izmenjava not med predstavnikoma pogodbenic.

5.   Sklepi in priporočila, ki jih sprejme Odbor za trgovino in razvoj, se overijo z dvema izvirnima izvodoma, ki ju podpišeta predstavnik EU in predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP.

Člen 9

Dostop javnosti

1.   Srečanja Odbora za trgovino in razvoj niso javna, razen če pogodbenici odločita drugače.

2.   Pogodbenici se lahko odločita za objavo sklepov in priporočil Odbora za trgovino in razvoj.

POGLAVJE III

Končne določbe

Končne določbe

Člen 10

Stroški

1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje stroške v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter v zvezi s poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na srečanjih Odbora za trgovino in razvoj.

2.   Stroške, povezane z organizacijo srečanja, zagotavljanjem storitev tolmačenja in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica gostiteljica srečanja.

Člen 11

Posebni odbori in drugi organi

1.   Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, ustanovljen na podlagi člena 50 Sporazuma, kmetijsko partnerstvo, vzpostavljeno na podlagi člena 68 Sporazuma, in posebni odbor za geografske označbe ter trgovino z vini in žganimi pijačami, ustanovljen na podlagi člena 13 Protokola 3 k Sporazumu, poročajo Odboru za trgovino in razvoj.

2.   V skladu s členom 50(2)(f) Sporazuma oziroma členom 13(5) Protokola 3 k Sporazumu, posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja in posebni odbor za geografske označbe ter trgovino z vini in žganimi pijačami oblikujeta lastni poslovnik.

3.   V skladu s členom 68(3) Sporazuma pogodbenici v okviru Odbora za trgovino in razvoj z dogovorom določita operativna pravila kmetijskega partnerstva.

4.   Na podlagi člena 103(3) Sporazuma lahko Odbor za trgovino in razvoj ustanovi kakršne koli posebne tehnične skupine za obravnavo konkretnih zadev v njihovi pristojnosti.

5.   Odbor za trgovino in razvoj oblikuje poslovnik za posebne tehnične skupine iz odstavka 4. Odbor za trgovino in razvoj se lahko odloči za ukinitev posebnih tehničnih skupin ter določitev ali spremembo njihovih pristojnosti.

6.   Posebne tehnične skupine po vsakem srečanju poročajo Odboru za trgovino in razvoj.

Člen 12

Sprememba poslovnika

Ta poslovnik se lahko pisno spremeni s sklepom Odbora za trgovino in razvoj in sprejme v skladu s členom 8 tega poslovnika.

---

| 19.3.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | L 75/128 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2019

SL

Uradni list Evropske unije

L 75/128

---

SKLEP št. 2/2019

Skupnega sveta, ustanovljenega na podlagi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani,

z dne 19. februarja 2019

o sprejetju Poslovnika za izogibanje sporom in njihovo reševanje ter Kodeksa ravnanja za arbitre in mediatorje [2019/438]

SKUPNI SVET JE –

ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ter zlasti člena 89(1) in členov 100, 101 in 102 Sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejme se Poslovnik za izogibanje sporom in njihovo reševanje, kakor je določen v Prilogi I k temu sklepu.

Člen 2

Sprejme se Kodeks ravnanja za arbitre in mediatorje, kakor je določen v Prilogi II k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Cape Townu, 19. februarja 2019

Za Skupni svet

Predstavnica držav SADC, ki izvajajo EGP

Bogolo Joy KENEWENDO

Predstavnica EU

Cecilia MALMSTRÖM

---

PRILOGA I

POSLOVNIK ZA IZOGIBANJE SPOROM IN NJIHOVO REŠEVANJE

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tem poslovniku in v skladu z delom III (Izogibanje sporom in njihovo reševanje) Sporazuma:

| (a) | „upravno osebje“ arbitra pomeni posameznike, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega arbitra, razen pomočnikov; |
| --- | --- |

(a)

„upravno osebje“ arbitra pomeni posameznike, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega arbitra, razen pomočnikov;

| (b) | „svetovalec“ pomeni posameznika, ki ga pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi z arbitražnimi postopki; |
| --- | --- |

(b)

„svetovalec“ pomeni posameznika, ki ga pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi z arbitražnimi postopki;

| (c) | „Sporazum“ pomeni sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, podpisan 10. junija 2016; |
| --- | --- |

(c)

„Sporazum“ pomeni sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, podpisan 10. junija 2016;

| (d) | „arbiter“ pomeni člana arbitražnega sveta; |
| --- | --- |

(d)

„arbiter“ pomeni člana arbitražnega sveta;

| (e) | „arbitražni svet“ pomeni svet, ustanovljen v skladu s členom 80 Sporazuma; |
| --- | --- |

(e)

„arbitražni svet“ pomeni svet, ustanovljen v skladu s členom 80 Sporazuma;

| (f) | „pomočnik“ pomeni posameznika, ki v okviru mandata arbitra ter pod vodstvom in nadzorom arbitra opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč arbitru; |
| --- | --- |

(f)

„pomočnik“ pomeni posameznika, ki v okviru mandata arbitra ter pod vodstvom in nadzorom arbitra opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč arbitru;

| (g) | „tožeča pogodbenica“ pomeni pogodbenico, ki zahteva imenovanje arbitražnega sveta na podlagi člena 80 Sporazuma; |
| --- | --- |

(g)

„tožeča pogodbenica“ pomeni pogodbenico, ki zahteva imenovanje arbitražnega sveta na podlagi člena 80 Sporazuma;

| (h) | „dan“ pomeni koledarski dan; |
| --- | --- |

(h)

„dan“ pomeni koledarski dan;

| (i) | „pogodbenica“ pomeni pogodbenico, ki je udeležena v sporu; |
| --- | --- |

(i)

„pogodbenica“ pomeni pogodbenico, ki je udeležena v sporu;

| (j) | „pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba“ pomeni pogodbenico, ki domnevno krši določbe iz člena 76 Sporazuma, ter |
| --- | --- |

(j)

„pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba“ pomeni pogodbenico, ki domnevno krši določbe iz člena 76 Sporazuma, ter

| (k) | „predstavnik pogodbenice“ pomeni zaposlenega ali katerega koli posameznika, ki ga imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi vladni subjekt pogodbenice, ki zastopa pogodbenico v sporih v skladu s Sporazumom. |
| --- | --- |

(k)

„predstavnik pogodbenice“ pomeni zaposlenega ali katerega koli posameznika, ki ga imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi vladni subjekt pogodbenice, ki zastopa pogodbenico v sporih v skladu s Sporazumom.

Člen 2

Uradna obvestila

1.   Zahtevki, obvestila, pisna stališča ali drugi dokumenti arbitražnega sveta se pošljejo obema pogodbenicama hkrati;

2.   Vsi zahtevki, obvestila, pisna stališča ali drugi dokumenti pogodbenice, ki so naslovljeni na arbitražni svet, se v kopiji obenem pošljejo tudi drugi pogodbenici ter

3.   Vsi zahtevki, obvestila, pisna stališča ali drugi dokumenti pogodbenice, ki so naslovljeni na drugo pogodbenico, se v kopiji po potrebi obenem pošljejo arbitražnemu svetu.

4.   Vsakršno uradno obvestilo iz odstavka 1, 2 in 3 se pošlje po elektronski pošti ali po potrebi po katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je mogoče dokazati, da je bila pošta poslana. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo tako uradno obvestilo prejeto na dan pošiljanja.

5.   Vsa uradna obvestila se naslovijo na Generalni direktorat Evropske komisije za trgovino Evropske unije in na koordinatorja držav SADC, ki izvajajo SGP, kot je določen v členu 105 Sporazuma.

6.   Manjše pisne napake v zahtevkih, obvestilih, pisnih stališčih ali drugih dokumentih v zvezi s postopkom arbitražnega sveta se lahko popravijo s predložitvijo novega dokumenta, v katerem so spremembe jasno razvidne.

7.   Če je zadnji dan za predložitev dokumenta dela prost dan za Evropsko komisijo ali v zadevni državi oziroma državah SADC, ki izvajajo SGP, se šteje, da je bil dokument predložen prvi naslednji delovni dan.

8.   Glede na vrsto spora se kopije vseh zahtevkov in uradnih obvestil, naslovljenih na Odbor za trgovino in razvoj, pošljejo tudi drugim relevantnim pododborom, ustanovljenim v skladu s Sporazumom.

Člen 3

Imenovanje arbitrov

1.   Če se arbiter v skladu s členom 80 Sporazuma izbira z žrebom, predsednik Odbora za trgovino in razvoj nemudoma obvesti pogodbenici o datumu, uri in kraju žreba.

2.   Pogodbenici sta lahko prisotni med žrebom, žreb pa se opravi s prisotno pogodbenico oziroma prisotnima pogodbenicama.

3.   Predsednik Odbora za trgovino in razvoj posameznike, ki so bili izbrani za arbitra, pisno obvesti o njihovem imenovanju. Posamezniki svojo razpoložljivost potrdijo obema pogodbenicama v petih (5) dneh od dne, ko so bili obveščeni o svojem imenovanju.

4.   Če seznam iz člena 94 Sporazuma ni bil pripravljen ali v času zahtevka v skladu z odstavkom 80(3) Sporazuma ne vsebuje dovolj imen, se arbitri žrebajo izmed posameznikov, ki jih formalno predlaga ena od pogodbenic ali obe pogodbenici.

Člen 4

Organizacijska seja

1.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se sestaneta z arbitražnim svetom v desetih (10) dneh po njegovi ustanovitvi, da se določijo zadeve, ki se pogodbenicama ali arbitražnemu svetu zdijo primerne, vključno s:

| (a) | honorarji in stroški za arbitre, ki morajo biti v skladu s standardi Svetovne trgovinske organizacije (STO); |
| --- | --- |

(a)

honorarji in stroški za arbitre, ki morajo biti v skladu s standardi Svetovne trgovinske organizacije (STO);

| (b) | honorarji za pomočnike, pri katerih skupni znesek ne sme presegati 50 % honorarjev, plačanih arbitrov, ali |
| --- | --- |

(b)

honorarji za pomočnike, pri katerih skupni znesek ne sme presegati 50 % honorarjev, plačanih arbitrov, ali

| (c) | časovnim razporedom postopkov. |
| --- | --- |

(c)

časovnim razporedom postopkov.

2.   Arbitri in predstavniki pogodbenic se lahko seje iz odstavka 1 udeležijo po telefonu ali video konferenci.

Člen 5

Mandat

1.   Če se pogodbenici v sedmih (7) dneh od ustanovitve arbitražnega sveta ne dogovorita drugače, je mandat arbitražnega sveta naslednji:

| (a) | ob upoštevanju ustreznih določb Sporazuma, ki jih navedeta pogodbenici, preučiti zadevo, predloženo v zahtevku za ustanovitev arbitražnega sveta; |
| --- | --- |

(a)

ob upoštevanju ustreznih določb Sporazuma, ki jih navedeta pogodbenici, preučiti zadevo, predloženo v zahtevku za ustanovitev arbitražnega sveta;

| (b) | raziskati skladnost zadevnega ukrepa z določbami iz člena 76 Sporazuma ter |
| --- | --- |

(b)

raziskati skladnost zadevnega ukrepa z določbami iz člena 76 Sporazuma ter

| (c) | predložiti poročilo v skladu s členoma 81 in 82 Sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

predložiti poročilo v skladu s členoma 81 in 82 Sporazuma.

2.   Če se pogodbenici strinjata o drugačnem mandatu, arbitražni svet o dogovorjenem mandatu uradno obvestita v roku iz prvega odstavka.

Člen 6

Pisna stališča

Tožeča pogodbenica svoja pisna stališča predloži najpozneje dvajset (20) dni po ustanovitvi arbitražnega sveta. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, predloži pisno stališče najpozneje dvajset (20) dni po datumu prejema pisnega stališča tožeče pogodbenice.

Člen 7

Delovanje arbitražnega sveta

1.   Predsednik arbitražnega sveta predseduje vsem njegovim sejam. Arbitražni svet lahko pooblasti predsednika za odločanje o upravnih in postopkovnih zadevah.

2.   Razen če je v delu III Sporazuma ali v tem poslovniku določeno drugače, lahko arbitražni svet opravlja svoje dejavnosti z uporabo katerih koli sredstev, tudi telefona, telefaksa ali računalniških povezav.

3.   Posvetovanj arbitražnega sveta se lahko udeležijo le arbitri, arbitražni svet pa lahko dovoli, da se posvetovanj udeležijo tudi njihovi pomočniki.

4.   Oblikovanje odločitev ali poročil je v izključni pristojnosti arbitražnega sveta in prenos pristojnosti ni dovoljen.

5.   Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga del III Sporazuma in njegove priloge ne zajemajo, lahko arbitražni svet po posvetovanju s pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je v skladu s temi določbami.

6.   Kadar arbitražni svet meni, da bi bilo treba spremeniti kateri koli rok, ki se uporablja v postopkih, z izjemo časovnih rokov iz dela III Sporazuma, ali da bi bila potrebna kakršna koli postopkovna ali upravna prilagoditev, pisno in po posvetovanju s pogodbenica obvesti pogodbenici o razlogih za spremembo ali prilagoditev in o novem roku ali prilagoditvi, ki sta potrebna.

Člen 8

Zamenjava

1.   Kadar se arbiter ne more udeležiti postopka, kadar odstopi ali ga je treba zamenjati, je izbran nadomestni arbiter v skladu s členom 80(3) Sporazuma.

2.   Kadar katera od pogodbenic meni, da arbiter ne izpolnjuje zahtev iz Priloge II (Kodeks ravnanja za arbitre in mediatorje) in ga je treba zato zamenjati, ta pogodbenica o tem uradno obvesti drugo pogodbenico v petnajstih (15) dneh od datuma, ko je pridobila dovolj dokazov o domnevnem arbitrovem neizpolnjevanju zahtev iz navedene priloge.

3.   Pogodbenici se medsebojno posvetujeta v petnajstih (15) dneh od uradnega obvestila druge pogodbenice.

4.   Pogodbenici arbitra obvestita o domnevni neskladnosti in ga lahko prosita, da sprejme ukrepe za odpravo domnevne neskladnosti. Če se o tem dogovorita, lahko arbitra umakneta s položaja in izbereta novega v skladu s členom 80 Sporazuma.

5.   Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi arbitra, ki ni predsednik arbitražnega sveta, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži predsedniku arbitražnega sveta, ki sprejme končno odločitev.

6.   Če predsednik arbitražnega sveta ugotovi, da arbiter ne izpolnjuje zahtev iz Priloge II (Kodeks ravnanja za arbitre in mediatorje), se v skladu s členom 80 Sporazuma izbere nov arbiter.

7.   Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži enemu od ostalih članov s seznama posameznikov iz člena 94 Sporazuma, ki bo opravljal funkcijo predsednika arbitražnega sveta. Njegovo ime izžreba predsednik Odbora za trgovino in razvoj. Tako izbrani posameznik se odloči, ali predsednik izpolnjuje zahteve iz Priloge II (Kodeks ravnanja za arbitre in mediatorje). Navedena odločitev je dokončna. Če ugotovi, da predsednik ne izpolnjuje zahtev iz Priloge II (Kodeks ravnanja za arbitre in mediatorje), se v skladu s členom 80 Sporazuma izbere nov predsednik.

Člen 9

Obravnave

1.   Na podlagi časovnega razporeda, določenega v skladu s členom 4(1)(c), predsednik arbitražnega sveta po posvetovanju s pogodbenicama in drugimi arbitri obvesti pogodbenici o datumu, uri in kraju obravnave. Pogodbenica, na ozemlju katere poteka obravnava, te podatke javno objavi, razen če je zaslišanje zaprto za javnost.

2.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, obravnava poteka v Bruslju, če je tožeča pogodbenica država SADC, ki izvaja SGP, ali država Južnoafriške carinske unije (SACU), če je tožeča pogodbenica Evropska unija, pa na ozemlju držav SADC, ki izvajajo SGP. Če spor zadeva ukrep države SADC, ki izvaja SGP, obravnava poteka na ozemlju te države, razen če navedena država arbitražnega sveta v desetih (10) dneh od njegove ustanovitve uradno ne obvesti, da mora obravnava potekati drugje.

3.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, nosi stroške logističnega upravljanja obravnave, med drugim stroške, povezane z najemom prostora, v katerem poteka obravnava. Ti stroški ne vključujejo stroškov prevajanja ali tolmačenja ali stroškov, povezanih s svetovalci, arbitri, njihovim upravnim osebjem in pomočniki, katerim se izplačajo.

4.   Arbitražni svet lahko skliče dodatne obravnave, če se pogodbenici s tem strinjata.

5.   Vsi arbitri so navzoči med celotno obravnavo.

6.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se lahko zaslišanj ne glede na to, ali je postopek odprt za javnost ali ne, udeležijo naslednje osebe:

| (a) | zastopniki pogodbenice; |
| --- | --- |

(a)

zastopniki pogodbenice;

| (b) | svetovalci; |
| --- | --- |

(b)

svetovalci;

| (c) | pomočniki in upravno osebje; |
| --- | --- |

(c)

pomočniki in upravno osebje;

| (d) | tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji arbitražnega sveta ter |
| --- | --- |

(d)

tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji arbitražnega sveta ter

| (e) | strokovnjaki, za katere se arbitražni svet odloči v skladu s členom 90 Sporazuma. |
| --- | --- |

(e)

strokovnjaki, za katere se arbitražni svet odloči v skladu s členom 90 Sporazuma.

7.   Vsaka od pogodbenic najpozneje sedem (7) dni pred datumom obravnave arbitražnemu svetu in drugi pogodbenici predloži seznam imen oseb, ki bodo na obravnavi v imenu te pogodbenice ustno predstavile argumente, ter drugih zastopnikov ali svetovalcev, ki bodo navzoči na obravnavi.

8.   V skladu s členom 89(2) Sporazuma so seje arbitražnih svetov odprte za javnost, razen če se arbitražni svet na lastno pobudo ali na zahtevo pogodbenic odloči drugače.

9.   Arbitražni svet se ob posvetovanju s pogodbenicama odloči o ustreznih logističnih ureditvah in postopkih za zagotovitev, da se javne obravnave vodijo učinkovito. Ti postopki lahko vključujejo uporabo prenosa v živo prek spleta ali televizije zaprtega kroga.

10.   Arbitražni svet vodi obravnave, kot je navedeno v nadaljevanju, ter zagotovi, da imata tožeča pogodbenica in pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na razpolago enako količino časa pri argumentih in protiargumentih:

| | Argument






  (a) | argument tožeče pogodbenice; |
| --- | --- | --- |

Argument

(a)

argument tožeče pogodbenice;

| (b) | argument pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba; |
| --- | --- |

(b)

argument pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba;

| | Protiargument






  (a) | odgovor tožeče pogodbenice; |
| --- | --- | --- |

Protiargument

(a)

odgovor tožeče pogodbenice;

| (b) | replika pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba. |
| --- | --- |

(b)

replika pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba.

11.   Arbitražni svet lahko kadar koli med obravnavo naslovi vprašanja neposredno na katero koli pogodbenico.

12.   Arbitražni svet poskrbi za zapisnik obravnave in ga po obravnavi v razumnem času predloži pogodbenicama. Pogodbenici lahko predložita pripombe v zvezi z zapisnikom, arbitražni svet pa lahko te pripombe preuči.

13.   Vsaka pogodbenica lahko v desetih (10) dneh po datumu obravnave predloži dopolnilno pisno stališče glede katerega koli vprašanja, ki se je pojavilo med obravnavo.

Člen 10

Pisna vprašanja

1.   Arbitražni svet lahko kadar koli med postopki predloži pisna vprašanja na eno ali obe pogodbenici. Vsa vprašanja, ki se predložijo eni od pogodbenic, se v kopiji pošljejo tudi drugi pogodbenici.

2.   Vsaka pogodbenica izvod svojih odgovorov na vprašanja arbitražnega sveta predloži drugi pogodbenici. Druga pogodbenica ima možnost, da predloži pisne pripombe na odgovore pogodbenice v sedmih (7) dneh od prejema tega izvoda.

Člen 11

Zaupnost

1.   Vsaka pogodbenica in arbitražni svet vse informacije, ki jih druga pogodbenica predloži arbitražnemu svetu in jih označi kot zaupne, obravnavajo kot take. Kadar pogodbenica arbitražnemu svetu predloži pisno stališče, ki vključuje zaupne informacije, v petnajstih (15) dneh predloži tudi stališče brez zaupnih informacij, ki ga je mogoče razkriti javnosti.

2.   Ta poslovnik pogodbenici v ničemer ne preprečuje, da javnosti razkrije lastna stališča, ne da bi pri sklicevanju na informacije, ki jih predloži druga pogodbenica, razkrila kakršno koli informacijo, ki jo druga pogodbenica označi kot zaupno.

3.   Arbitražni svet se sestane za zaprtimi vrati, kadar stališče in argumenti pogodbenice vsebujejo zaupne poslovne informacije. Pogodbenici ohranjata zaupnost obravnav arbitražnega sveta, kadar obravnave potekajo za zaprtimi vrati.

Člen 12

Enostranski stiki

1.   Arbitražni svet se ne sestaja oziroma ne stopi v stik s pogodbenico v odsotnosti druge pogodbenice.

2.   Noben arbiter ne sme v odsotnosti drugih arbitrov z eno oziroma obema pogodbenicama razpravljati o nobenem vidiku zadeve v postopku.

Člen 13

Stališča amicus curiae

1.   Razen če se pogodbenici v petih (5) dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta ne dogovorita drugače, lahko arbitražni svet sprejema nezahtevana pisna stališča fizičnih oseb, povezanih z eno od pogodbenic, ali pravnih oseb s sedežem na ozemlju katere od pogodbenic, ki so neodvisne od vlad pogodbenic, če:

| (a) | jih arbitražni svet prejme v desetih (10) dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta; |
| --- | --- |

(a)

jih arbitražni svet prejme v desetih (10) dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta;

| (b) | so neposredno pomembna za dejanska ali pravna vprašanja, ki jih preučuje arbitražni svet; |
| --- | --- |

(b)

so neposredno pomembna za dejanska ali pravna vprašanja, ki jih preučuje arbitražni svet;

| (c) | vsebujejo opis osebe, ki stališče predloži, vključno z njenim državljanstvom, če gre za fizično osebo, oziroma sedežem, vrsto dejavnosti, pravnim statusom, splošnimi cilji in virom financiranja, če gre za pravno osebo; |
| --- | --- |

(c)

vsebujejo opis osebe, ki stališče predloži, vključno z njenim državljanstvom, če gre za fizično osebo, oziroma sedežem, vrsto dejavnosti, pravnim statusom, splošnimi cilji in virom financiranja, če gre za pravno osebo;

| (d) | je v njih opredeljen interes te osebe v arbitražnem postopku ter |
| --- | --- |

(d)

je v njih opredeljen interes te osebe v arbitražnem postopku ter

| (e) | so napisana v jeziku, ki ga pogodbenici izbereta v skladu s členom 15(1) in (2) tega poslovnika. |
| --- | --- |

(e)

so napisana v jeziku, ki ga pogodbenici izbereta v skladu s členom 15(1) in (2) tega poslovnika.

2.   Stališča se predložijo pogodbenicama, da izrazita svoje pripombe. Pogodbenici lahko arbitražnemu svetu predložita pripombe v desetih (10) dneh od te predložitve.

3.   Arbitražni svet v svojem poročilu navede vsa stališča, ki jih je prejel v skladu z odstavkom 1 tega poslovnika. Arbitražni svet v svojem poročilu ni dolžan obravnavati argumentov iz predloženih stališč, če pa to naredi, mora upoštevati tudi morebitne pripombe pogodbenic v skladu z drugim odstavkom tega člena.

Člen 14

Nujni primeri

V nujnih primerih iz dela III Sporazuma arbitražni svet po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi roke iz tega poslovnika. O teh prilagoditvah arbitražni svet uradno obvesti pogodbenici.

Člen 15

Prevajanje in tolmačenje

1.   Med posvetovanji iz člena 77 Sporazuma in najpozneje na srečanju iz člena 4(1) tega poslovnika si pogodbenici prizadevata za dogovor o skupnem delovnem jeziku za postopke arbitražnega sveta.

2.   Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o skupnem delovnem jeziku, se uporabljajo pravila iz člena 91(2) Sporazuma.

3.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, poskrbi za tolmačenje ustnih stališč v jezike, ki jih izbereta pogodbenici.

4.   Poročila in odločitve arbitražnega sveta se objavijo v jeziku oziroma jezikih, ki jih izbereta pogodbenici. Če se pogodbenici nista dogovorili o skupnem delovnem jeziku, se vmesno in končno poročilo arbitražnega sveta izdata v enem od delovnih jezikov STO.

5.   Vsaka od pogodbenic lahko izrazi pripombe o točnosti prevoda vsake prevedene različice dokumenta, ki je napisan v skladu s tem poslovnikom.

6.   Vsaka pogodbenica nosi stroške prevoda svojih pisnih stališč. Kakršne koli stroške za prevod odločitve v enakem deležu krijeta obe pogodbenici.

Člen 16

Drugi postopki

Roki iz tega poslovnika se prilagodijo v skladu s posebnimi roki za sprejetje poročila ali odločitve arbitražnega sveta v postopkih iz členov 84, 85, 86 in 87 Sporazuma.

---

PRILOGA II

KODEKS RAVNANJA ZA ARBITRE IN MEDIATORJE

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tem kodeksu ravnanja:

| (a) | „upravno osebje“ arbitra pomeni posameznike, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega arbitra, razen pomočnikov; |
| --- | --- |

(a)

„upravno osebje“ arbitra pomeni posameznike, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega arbitra, razen pomočnikov;

| (b) | „pomočnik“ pomeni posameznika, ki v okviru mandata arbitra ter pod vodstvom in nadzorom arbitra opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč arbitru; |
| --- | --- |

(b)

„pomočnik“ pomeni posameznika, ki v okviru mandata arbitra ter pod vodstvom in nadzorom arbitra opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč arbitru;

| (c) | „kandidat“ pomeni posameznika, čigar ime je na seznamu arbitrov iz člena 94 Sporazuma in ki se ga upošteva pri izboru za arbitra v skladu s členom 80 Sporazuma; |
| --- | --- |

(c)

„kandidat“ pomeni posameznika, čigar ime je na seznamu arbitrov iz člena 94 Sporazuma in ki se ga upošteva pri izboru za arbitra v skladu s členom 80 Sporazuma;

| (d) | „mediator“ pomeni posameznika, ki je bil izbran za mediatorja v skladu s členom 78 Sporazuma, ter |
| --- | --- |

(d)

„mediator“ pomeni posameznika, ki je bil izbran za mediatorja v skladu s členom 78 Sporazuma, ter

| (e) | „član“ ali „arbiter“ pomeni člana arbitražnega sveta, ustanovljenega v skladu s členom 80 Sporazuma. |
| --- | --- |

(e)

„član“ ali „arbiter“ pomeni člana arbitražnega sveta, ustanovljenega v skladu s členom 80 Sporazuma.

Člen 2

Glavna načela

1.   Da se ohranita neoporečnost in nepristranskost mehanizma reševanja sporov, vsak kandidat in arbiter:

| (a) | preuči ta poslovnik; |
| --- | --- |

(a)

preuči ta poslovnik;

| (b) | je neodvisen in nepristranski; |
| --- | --- |

(b)

je neodvisen in nepristranski;

| (c) | se izogiba neposrednim in posrednim nasprotjem interesov; |
| --- | --- |

(c)

se izogiba neposrednim in posrednim nasprotjem interesov;

| (d) | se izogiba neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja ali pristranskosti; |
| --- | --- |

(d)

se izogiba neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja ali pristranskosti;

| (e) | upošteva visoke standarde ravnanja ter |
| --- | --- |

(e)

upošteva visoke standarde ravnanja ter

| (f) | ne dovoli, da bi nanj vplivali lastni interesi, zunanji pritiski, politični pomisleki, zahteve javnosti, zvestoba pogodbenici ali strah pred kritiko. |
| --- | --- |

(f)

ne dovoli, da bi nanj vplivali lastni interesi, zunanji pritiski, politični pomisleki, zahteve javnosti, zvestoba pogodbenici ali strah pred kritiko.

2.   Arbiter ne sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale ali dajale vtis, da vplivajo na ustrezno izpolnjevanje njegovih dolžnosti.

3.   Arbiter ne izrablja svojega položaja v arbitražnem svetu, da bi ugodil lastnim ali zasebnim interesom. Arbiter se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so drugi v posebnem položaju, s katerega lahko vplivajo nanj.

4.   Arbiter ne dovoli, da bi pretekla ali obstoječa finančna, poslovna, poklicna, osebna ali socialna razmerja ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo.

5.   Arbiter se izogiba vzpostavljanju razmerij ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko vplivali na njegovo nepristranskost ali utemeljeno ustvarjali vtis neprimernosti ali pristranskosti.

6.   Arbiter izvršuje svojo funkcijo, ne da bi prejemal ali prosil za navodila katere koli vlade, katere koli mednarodne vladne organizacije ali mednarodne nevladne organizacije ali katerega koli zasebnega vira, ter ni bil vključen v nobeno od prejšnjih faz spora, ki mu je bil dodeljen.

Člen 3

Obveznost razkritja informacij

1.   Preden kandidat, pozvan k opravljanju funkcije arbitra, sprejme imenovanje za arbitra na podlagi člena 80 Sporazuma, mora razkriti vse svoje interese, razmerja ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko ustvarjali vtis neprimernega ravnanja ali pristranskosti v postopku.

2.   V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva ugotoviti obstoj tovrstnih interesov, razmerij in zadev, vključno s finančnimi, poklicnimi, zaposlitvenimi ali družinskimi interesi.

3.   Obveznost razkritja iz odstavka 1 velja neprekinjeno, zato mora arbiter razkriti vse tovrstne interese, razmerja in zadeve, ki bi se lahko pojavili v kateri koli fazi postopka.

4.   Kandidat ali arbiter o vseh zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega kodeksa ravnanja, takoj ko se jih zave, obvesti Odbor za trgovino in razvoj, ki zadevo nato predloži pogodbenicama v preučitev.

Člen 4

Dolžnosti arbitrov

1.   Arbiter mora biti po sprejetju imenovanja ves čas trajanja postopka na voljo, da lahko svoje dolžnosti izpolnjuje temeljito in učinkovito ter pošteno in vestno.

2.   Arbiter upošteva zgolj vprašanja, ki se sprožijo v postopku in so potrebna za odločitev, in te svoje dolžnosti ne prenaša na druge osebe.

3.   Arbiter z vsemi ustreznimi ukrepi zagotovi, da njegovi pomočniki in upravno osebje poznajo in upoštevajo obveznosti v okviru funkcije arbitra iz členov 2, 3, 4 in 6 tega kodeksa ravnanja.

Člen 5

Obveznosti nekdanjih arbitrov

1.   Vsi nekdanji arbitri se izogibajo dejavnostim, ki lahko ustvarjajo vtis, da so bili pri opravljanju svojih dolžnosti pristranski ali da so se okoriščali z odločitvijo arbitražnega sveta.

2.   Vsi nekdanji arbitri izpolnjujejo obveznosti iz člena 6 tega kodeksa ravnanja.

Člen 6

Zaupnost

1.   Arbiter nikdar ne razkrije nejavnih informacij, ki so povezane s postopkom ali pridobljene med postopkom, za katerega je bil imenovan. Arbiter v nobenem primeru ne razkrije ali uporabi tovrstnih informacij za pridobitev osebnih koristi ali koristi za druge ali za škodovanje interesom drugih oseb.

2.   Arbiter ne razkrije odločitve arbitražnega sveta ali njenih delov pred njeno objavo.

3.   Arbiter nikdar ne razkrije niti vsebine posvetovanj arbitražnega sveta niti stališč katerega od arbitrov ter ne daje nobenih izjav o postopkih, za katere je bil imenovan, ali o spornih vprašanjih v postopkih.

Člen 7

Stroški

Vsak arbiter vodi evidenco in predloži končni obračun v zvezi s časom, ki ga je namenil postopku, in stroški, pa tudi v zvezi s časom in stroški svojih pomočnikov in upravnega osebja.

Člen 8

Mediatorji

Ta kodeks ravnanja se smiselno uporablja za mediatorje.

---