# Euroopa Liidu L 79I/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 079I |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik21. märts 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 079I

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik21. märts 2019

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/452, 19. märts 2019, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/452, 19. märts 2019, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | LI 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

LI 79/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/452,

19. märts 2019,

millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Välismaised otseinvesteeringud aitavad kaasa liidu majanduse kasvule, edendades selle konkurentsivõimet, luues töökohti ja mastaabisäästu, tuues sisse kapitali, tehnoloogialahendusi, innovatsiooni ja oskusteavet ning avades liidu ekspordile uusi turgusid. Välismaised otseinvesteeringud toetavad Euroopa investeerimiskava eesmärke ning aitavad viia ellu teisi liidu projekte ja programme. |
| --- | --- |

(1)

Välismaised otseinvesteeringud aitavad kaasa liidu majanduse kasvule, edendades selle konkurentsivõimet, luues töökohti ja mastaabisäästu, tuues sisse kapitali, tehnoloogialahendusi, innovatsiooni ja oskusteavet ning avades liidu ekspordile uusi turgusid. Välismaised otseinvesteeringud toetavad Euroopa investeerimiskava eesmärke ning aitavad viia ellu teisi liidu projekte ja programme.

| (2) | Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artikli 3 lõikes 5 täpsustatakse, et suhetes maailmaga kaitseb ja edendab liit oma väärtusi ja huve ning aitab kaasa oma kodanike kaitsele. Lisaks on liit ja selle liikmesriigid avatud investeeringutele, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingus („ELi toimimise leping“) ning liidu ja selle liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringutega seotud rahvusvahelistes kohustustes. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artikli 3 lõikes 5 täpsustatakse, et suhetes maailmaga kaitseb ja edendab liit oma väärtusi ja huve ning aitab kaasa oma kodanike kaitsele. Lisaks on liit ja selle liikmesriigid avatud investeeringutele, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingus („ELi toimimise leping“) ning liidu ja selle liikmesriikide välismaiste otseinvesteeringutega seotud rahvusvahelistes kohustustes.

| (3) | Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis ja kolmandate riikidega sõlmitud kaubandus- ja investeerimislepingutes võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt võivad liit ja liikmesriigid teatavatel tingimustel võtta välismaiste otseinvesteeringute suhtes vastu piiravaid meetmeid julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel. Käesoleva määrusega loodud raamistik käsitleb välismaiste otseinvesteeringute tegemist liitu. Väljaspoole liitu tehtavaid investeeringuid ja juurdepääsu kolmandate riikide turgudele käsitletakse muude kaubandus- ja investeerimispoliitika vahenditega. |
| --- | --- |

(3)

Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis ja kolmandate riikidega sõlmitud kaubandus- ja investeerimislepingutes võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt võivad liit ja liikmesriigid teatavatel tingimustel võtta välismaiste otseinvesteeringute suhtes vastu piiravaid meetmeid julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel. Käesoleva määrusega loodud raamistik käsitleb välismaiste otseinvesteeringute tegemist liitu. Väljaspoole liitu tehtavaid investeeringuid ja juurdepääsu kolmandate riikide turgudele käsitletakse muude kaubandus- ja investeerimispoliitika vahenditega.

| (4) | Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust teha erandeid kapitali vabale liikumisele vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 65 lõike 1 punktile b. Mitu liikmesriiki on kehtestanud meetmed, mille kohaselt võivad nad piirata sellist liikumist avaliku korra või avaliku julgeoleku kaalutlustel. Kõnealused meetmed peegeldavad liikmesriikide eesmärke ja muret seoses välismaiste otseinvesteeringutega ning nende vastuvõtmise tulemuseks võib olla palju ulatuselt ja menetluskorralt erinevaid mehhanisme. Liikmesriigid, kes soovivad selliseid mehhanisme tulevikus kehtestada, võiksid võtta arvesse olemasolevate mehhanismide toimimist, kogemusi ja parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigust teha erandeid kapitali vabale liikumisele vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 65 lõike 1 punktile b. Mitu liikmesriiki on kehtestanud meetmed, mille kohaselt võivad nad piirata sellist liikumist avaliku korra või avaliku julgeoleku kaalutlustel. Kõnealused meetmed peegeldavad liikmesriikide eesmärke ja muret seoses välismaiste otseinvesteeringutega ning nende vastuvõtmise tulemuseks võib olla palju ulatuselt ja menetluskorralt erinevaid mehhanisme. Liikmesriigid, kes soovivad selliseid mehhanisme tulevikus kehtestada, võiksid võtta arvesse olemasolevate mehhanismide toimimist, kogemusi ja parimaid tavasid.

| (5) | Hetkel puudub liidu tasandil välismaiste otseinvesteeringute suhtes julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel taustauuringute tegemise üldine raamistik, samal ajal kui liidu peamised kaubanduspartnerid on sellised raamistikud juba välja töötanud. |
| --- | --- |

(5)

Hetkel puudub liidu tasandil välismaiste otseinvesteeringute suhtes julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel taustauuringute tegemise üldine raamistik, samal ajal kui liidu peamised kaubanduspartnerid on sellised raamistikud juba välja töötanud.

| (6) | Välismaised otseinvesteeringud kuuluvad ühise kaubanduspoliitika valdkonda. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktile e on ühine kaubanduspoliitika liidu ainupädevuses. |
| --- | --- |

(6)

Välismaised otseinvesteeringud kuuluvad ühise kaubanduspoliitika valdkonda. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktile e on ühine kaubanduspoliitika liidu ainupädevuses.

| (7) | On oluline tagada õiguskindlus julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel tehtavate liikmesriikide taustauuringute mehhanismidele ning tagada üleliiduline koordineerimine ja koostöö seoses nende välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemisega, mis võivad mõjutada julgeolekut või avalikku korda. Nimetatud ühine raamistik ei piira liikmesriikide ainuvastutust oma riikliku julgeoleku tagamise eest, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 2. Samuti ei piira see nende oluliste julgeolekuhuvide kaitsmist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 346. |
| --- | --- |

(7)

On oluline tagada õiguskindlus julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel tehtavate liikmesriikide taustauuringute mehhanismidele ning tagada üleliiduline koordineerimine ja koostöö seoses nende välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemisega, mis võivad mõjutada julgeolekut või avalikku korda. Nimetatud ühine raamistik ei piira liikmesriikide ainuvastutust oma riikliku julgeoleku tagamise eest, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 2. Samuti ei piira see nende oluliste julgeolekuhuvide kaitsmist kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 346.

| (8) | Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute ja koostöö raamistik peaks andma liikmesriikidele ja komisjonile vahendid, et tegeleda igakülgselt ohuga julgeolekule või avalikule korrale ning kohaneda muutuva olukorraga, säilitades samas liikmesriikide jaoks vajaliku paindlikkuse teha julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid, võttes arvesse oma konkreetset olukorda ja riigisisest eripära. Otsus selle kohta, kas kehtestada taustauuringumehhanism või teha konkreetsele välismaisele otseinvesteeringule taustauuring, jääb asjaomase liikmesriigi ainuvastutusse. |
| --- | --- |

(8)

Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute ja koostöö raamistik peaks andma liikmesriikidele ja komisjonile vahendid, et tegeleda igakülgselt ohuga julgeolekule või avalikule korrale ning kohaneda muutuva olukorraga, säilitades samas liikmesriikide jaoks vajaliku paindlikkuse teha julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid, võttes arvesse oma konkreetset olukorda ja riigisisest eripära. Otsus selle kohta, kas kehtestada taustauuringumehhanism või teha konkreetsele välismaisele otseinvesteeringule taustauuring, jääb asjaomase liikmesriigi ainuvastutusse.

| (9) | Käesoleva määrusega tuleks hõlmata palju eri liiki investeeringuid, millega luuakse või hoitakse alal püsivaid ja otseseid sidemeid kolmandate riikide, sealhulgas riiklike üksuste investorite ja liikmesriigis majandustegevusega tegelevate ettevõtjate vahel. See ei peaks siiski hõlmama portfelliinvesteeringuid. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega tuleks hõlmata palju eri liiki investeeringuid, millega luuakse või hoitakse alal püsivaid ja otseseid sidemeid kolmandate riikide, sealhulgas riiklike üksuste investorite ja liikmesriigis majandustegevusega tegelevate ettevõtjate vahel. See ei peaks siiski hõlmama portfelliinvesteeringuid.

| (10) | Liikmesriigid, kellel on taustauuringumehhanismid olemas, peaksid võtma liidu õigusega kooskõlas vajalikke meetmeid, et takistada kõrvalehoidmist nende taustauuringumehhanismidest ja taustauuringumenetluses tehtud otsuste täitmisest. See peaks hõlmama investeeringuid, mis tehakse liidusiseselt kunstlike skeemide kaudu, mis ei kajasta majanduslikku tegelikkust ja võimaldavad kõrvale hoida taustauuringumehhanismidest ja taustauuringumenetluses tehtud otsuste täitmisest, kui investorit omab või kontrollib kolmanda riigi füüsiline isik või ettevõtja. See ei piira ELi toimimise lepingus sätestatud asutamisvabadust ja kapitali vaba liikumist. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid, kellel on taustauuringumehhanismid olemas, peaksid võtma liidu õigusega kooskõlas vajalikke meetmeid, et takistada kõrvalehoidmist nende taustauuringumehhanismidest ja taustauuringumenetluses tehtud otsuste täitmisest. See peaks hõlmama investeeringuid, mis tehakse liidusiseselt kunstlike skeemide kaudu, mis ei kajasta majanduslikku tegelikkust ja võimaldavad kõrvale hoida taustauuringumehhanismidest ja taustauuringumenetluses tehtud otsuste täitmisest, kui investorit omab või kontrollib kolmanda riigi füüsiline isik või ettevõtja. See ei piira ELi toimimise lepingus sätestatud asutamisvabadust ja kapitali vaba liikumist.

| (11) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik hinnata julgeoleku või avaliku korra riske, mis tulenevad märkimisväärsetest muutustest välismaise investori omandistruktuuris või olulistes tunnustes. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik hinnata julgeoleku või avaliku korra riske, mis tulenevad märkimisväärsetest muutustest välismaise investori omandistruktuuris või olulistes tunnustes.

| (12) | Selleks et anda liikmesriikidele ja komisjonile juhiseid käesoleva määruse kohaldamiseks, on asjakohane kehtestada loetelu teguritest, mida võiks võtta arvesse, kui määratakse kindlaks, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda. See loetelu parandaks ka liikmesriikide taustauuringumehhanismide läbipaistvust nende investorite jaoks, kes kaaluvad liitu välismaise otseinvesteeringu tegemist või on seda teinud. Loetelu teguritest, mis võivad julgeolekut või avalikku korda mõjutada, peaks jääma mitteammendavaks. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et anda liikmesriikidele ja komisjonile juhiseid käesoleva määruse kohaldamiseks, on asjakohane kehtestada loetelu teguritest, mida võiks võtta arvesse, kui määratakse kindlaks, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda. See loetelu parandaks ka liikmesriikide taustauuringumehhanismide läbipaistvust nende investorite jaoks, kes kaaluvad liitu välismaise otseinvesteeringu tegemist või on seda teinud. Loetelu teguritest, mis võivad julgeolekut või avalikku korda mõjutada, peaks jääma mitteammendavaks.

| (13) | Selle kindlakstegemisel, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda, peaks liikmesriikidel ja komisjonil olema võimalik arvesse võtta kõiki asjaomaseid tegureid, sealhulgas mõju elutähtsale taristule, tehnoloogiale (sh progressi võimaldav tehnoloogia) ja julgeoleku tagamiseks või avaliku korra säilitamiseks olulistele sisenditele, mille katkemisel, häirel, kadumisel või hävimisel oleks liikmesriigis või liidus märkimisväärne mõju. Sellega seoses peaks liikmesriikidel ja komisjonil olema samuti võimalik arvesse võtta välismaise otseinvesteeringu konteksti ja asjaolusid, eeskätt seda, kas välisinvestorit kontrollib otse või kaudselt, näiteks olulise rahastuse, sealhulgas toetuste kaudu, kolmanda riigi valitsus või kas ta tegeleb riigi juhitud välisprojektide või -programmidega. |
| --- | --- |

(13)

Selle kindlakstegemisel, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda, peaks liikmesriikidel ja komisjonil olema võimalik arvesse võtta kõiki asjaomaseid tegureid, sealhulgas mõju elutähtsale taristule, tehnoloogiale (sh progressi võimaldav tehnoloogia) ja julgeoleku tagamiseks või avaliku korra säilitamiseks olulistele sisenditele, mille katkemisel, häirel, kadumisel või hävimisel oleks liikmesriigis või liidus märkimisväärne mõju. Sellega seoses peaks liikmesriikidel ja komisjonil olema samuti võimalik arvesse võtta välismaise otseinvesteeringu konteksti ja asjaolusid, eeskätt seda, kas välisinvestorit kontrollib otse või kaudselt, näiteks olulise rahastuse, sealhulgas toetuste kaudu, kolmanda riigi valitsus või kas ta tegeleb riigi juhitud välisprojektide või -programmidega.

| (14) | Liikmesriigid või komisjon, sõltuvalt asjaoludest, võiksid kaaluda ettevõtjatelt, kodanikuühiskonna organisatsioonidelt või sotsiaalpartneritelt (näiteks ametiühingutelt) saadud asjakohast teavet seoses välismaise otseinvesteeringuga, mis võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid või komisjon, sõltuvalt asjaoludest, võiksid kaaluda ettevõtjatelt, kodanikuühiskonna organisatsioonidelt või sotsiaalpartneritelt (näiteks ametiühingutelt) saadud asjakohast teavet seoses välismaise otseinvesteeringuga, mis võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda.

| (15) | Tuleks kehtestada liikmesriigi poolt välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistiku olulised elemendid, et investorid, komisjon ja teised liikmesriigid saaksid aru, kuidas nende investeeringute taustauuringuid teha võidakse. Need elemendid peaksid hõlmama vähemalt taustauuringuteks kehtestatavaid tähtaegu ja välisinvestorite võimalust taustauuringumenetluses tehtud otsused vaidlustada. Taustauuringumehhanismidega seotud normid ja menetlused peaksid olema läbipaistvad ega tohiks põhjustada diskrimineerimist kolmandate riikide vahel. |
| --- | --- |

(15)

Tuleks kehtestada liikmesriigi poolt välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistiku olulised elemendid, et investorid, komisjon ja teised liikmesriigid saaksid aru, kuidas nende investeeringute taustauuringuid teha võidakse. Need elemendid peaksid hõlmama vähemalt taustauuringuteks kehtestatavaid tähtaegu ja välisinvestorite võimalust taustauuringumenetluses tehtud otsused vaidlustada. Taustauuringumehhanismidega seotud normid ja menetlused peaksid olema läbipaistvad ega tohiks põhjustada diskrimineerimist kolmandate riikide vahel.

| (16) | Luua tuleks mehhanism, mis võimaldab liikmesriikidel omavahel koostööd teha ja üksteist abistada olukorras, kus ühte liikmesriiki tehtav välismaine otseinvesteering võiks mõjutada julgeolekut või avalikku korda teistes liikmesriikides. Liikmesriikidel peaks olema võimalik esitada märkusi liikmesriigile, kuhu sellist välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, olenemata sellest, kas asjaomasel liikmesriigil on taustauuringumehhanism või kas selle investeeringu tausta uuritakse. Liikmesriikide teabetaotlused, vastused ja märkused tuleks edastada ka komisjonile. Komisjonil peaks olema asjakohasel juhul võimalik esitada arvamus ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses sellele liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. Liikmesriigil peaks samuti olema võimalik taotleda, et komisjon esitaks arvamuse või teised liikmesriigid teeksid märkusi tema territooriumil tehtava välismaise otseinvesteeringu kohta. |
| --- | --- |

(16)

Luua tuleks mehhanism, mis võimaldab liikmesriikidel omavahel koostööd teha ja üksteist abistada olukorras, kus ühte liikmesriiki tehtav välismaine otseinvesteering võiks mõjutada julgeolekut või avalikku korda teistes liikmesriikides. Liikmesriikidel peaks olema võimalik esitada märkusi liikmesriigile, kuhu sellist välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, olenemata sellest, kas asjaomasel liikmesriigil on taustauuringumehhanism või kas selle investeeringu tausta uuritakse. Liikmesriikide teabetaotlused, vastused ja märkused tuleks edastada ka komisjonile. Komisjonil peaks olema asjakohasel juhul võimalik esitada arvamus ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses sellele liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. Liikmesriigil peaks samuti olema võimalik taotleda, et komisjon esitaks arvamuse või teised liikmesriigid teeksid märkusi tema territooriumil tehtava välismaise otseinvesteeringu kohta.

| (17) | Kui liikmesriik saab teistelt liikmesriikidelt märkused või komisjonilt arvamuse, peaks ta selliseid märkusi või sellist arvamust kohaselt arvesse võtma, asjakohasel juhul liikmesriigi õiguse kohaste meetmete kaudu või oma laiemas poliitikakujundamises, kooskõlas oma lojaalse koostöö kohustusega, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 3.
  Lõpliku otsuse tegemine seoses välismaise otseinvesteeringuga, mille tausta uuritakse, või mis tahes meetmega, mis on võetud seoses välismaise otseinvesteeringuga, mille tausta ei uurita, jääb selle liikmesriigi ainuvastutusse, kuhu seda välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. |
| --- | --- |

(17)

Kui liikmesriik saab teistelt liikmesriikidelt märkused või komisjonilt arvamuse, peaks ta selliseid märkusi või sellist arvamust kohaselt arvesse võtma, asjakohasel juhul liikmesriigi õiguse kohaste meetmete kaudu või oma laiemas poliitikakujundamises, kooskõlas oma lojaalse koostöö kohustusega, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 3.

Lõpliku otsuse tegemine seoses välismaise otseinvesteeringuga, mille tausta uuritakse, või mis tahes meetmega, mis on võetud seoses välismaise otseinvesteeringuga, mille tausta ei uurita, jääb selle liikmesriigi ainuvastutusse, kuhu seda välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud.

| (18) | Koostöömehhanismi tuleks kasutada ainult julgeoleku või avaliku korra kaitsmise eesmärgil. Selleks peaksid liikmesriigid põhjendama iga teabetaotlust seoses teise liikmesriiki tehtava konkreetse välismaise otseinvesteeringuga, samuti ka kõiki märkusi, mida nad võivad asjaomasele liikmesriigile esitada. Samu nõudeid tuleks kohaldada, kui komisjon taotleb teavet konkreetse välismaise otseinvesteeringu kohta või esitab liikmesriigile arvamuse. Kõnealuste nõuete järgimine on oluline ka olukorras, kus ühe liikmesriigi investor konkureerib kolmandate riikide investoritega, et teha investeering teises liikmesriigis, näiteks omandada vara. |
| --- | --- |

(18)

Koostöömehhanismi tuleks kasutada ainult julgeoleku või avaliku korra kaitsmise eesmärgil. Selleks peaksid liikmesriigid põhjendama iga teabetaotlust seoses teise liikmesriiki tehtava konkreetse välismaise otseinvesteeringuga, samuti ka kõiki märkusi, mida nad võivad asjaomasele liikmesriigile esitada. Samu nõudeid tuleks kohaldada, kui komisjon taotleb teavet konkreetse välismaise otseinvesteeringu kohta või esitab liikmesriigile arvamuse. Kõnealuste nõuete järgimine on oluline ka olukorras, kus ühe liikmesriigi investor konkureerib kolmandate riikide investoritega, et teha investeering teises liikmesriigis, näiteks omandada vara.

| (19) | Lisaks peaks komisjonil olema võimalik esitada arvamus ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses selliste välismaiste otseinvesteeringute kohta, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel. See annaks komisjonile vahendi, millega kaitsta liidu kui terviku huve teenivaid projekte ja programme, mis aitavad oluliselt kaasa liidu majanduskasvule, töökohtade loomisele ja konkurentsivõime suurenemisele. See hõlmaks eelkõige projekte ja programme, millega on seotud liidu olulised rahalised vahendid või mis on loodud liidu õigusega, ning mis käsitlevad elutähtsat taristut, olulise tähtsusega tehnoloogiat või olulise tähtsusega sisendeid. Need liidule huvi pakkuvad projektid ja programmid tuleks loetleda käesolevas määruses. Liikmesriigile adresseeritud arvamus tuleks samal ajal saata ka teistele liikmesriikidele.
  Liikmesriik peaks komisjonilt saadud arvamust igati arvesse võtma, tehes seda asjakohasel juhul liikmesriigi õiguse kohaste meetmete kaudu või oma laiemas poliitikakujundamises, ning juhul, kui ta seda arvamust ei järgi, esitama komisjonile selgituse, kooskõlas oma lojaalse koostöö kohustusega, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 3. Lõpliku otsuse tegemine seoses välismaise otseinvesteeringuga, mille tausta uuritakse, või meetmega, mis on võetud seoses välismaise otseinvesteeringuga, mille tausta ei uurita, jääb selle liikmesriigi ainuvastutusse, kuhu seda välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks peaks komisjonil olema võimalik esitada arvamus ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses selliste välismaiste otseinvesteeringute kohta, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel. See annaks komisjonile vahendi, millega kaitsta liidu kui terviku huve teenivaid projekte ja programme, mis aitavad oluliselt kaasa liidu majanduskasvule, töökohtade loomisele ja konkurentsivõime suurenemisele. See hõlmaks eelkõige projekte ja programme, millega on seotud liidu olulised rahalised vahendid või mis on loodud liidu õigusega, ning mis käsitlevad elutähtsat taristut, olulise tähtsusega tehnoloogiat või olulise tähtsusega sisendeid. Need liidule huvi pakkuvad projektid ja programmid tuleks loetleda käesolevas määruses. Liikmesriigile adresseeritud arvamus tuleks samal ajal saata ka teistele liikmesriikidele.

Liikmesriik peaks komisjonilt saadud arvamust igati arvesse võtma, tehes seda asjakohasel juhul liikmesriigi õiguse kohaste meetmete kaudu või oma laiemas poliitikakujundamises, ning juhul, kui ta seda arvamust ei järgi, esitama komisjonile selgituse, kooskõlas oma lojaalse koostöö kohustusega, mis on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 3. Lõpliku otsuse tegemine seoses välismaise otseinvesteeringuga, mille tausta uuritakse, või meetmega, mis on võetud seoses välismaise otseinvesteeringuga, mille tausta ei uurita, jääb selle liikmesriigi ainuvastutusse, kuhu seda välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud.

| (20) | Selleks et võtta arvesse liidule huvi pakkuvate projektide ja programmidega seotud arengut, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha muudatusi käesoleva määruse lisas esitatud liidule huvi pakkuvate projektide ja programmide loetelus. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega (4). Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide koostamist. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et võtta arvesse liidule huvi pakkuvate projektide ja programmidega seotud arengut, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha muudatusi käesoleva määruse lisas esitatud liidule huvi pakkuvate projektide ja programmide loetelus. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega (4). Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide koostamist.

| (21) | Investoritele suurema kindluse pakkumiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik esitada märkusi ja komisjonil peaks olema võimalik esitada arvamus seoses tehtud investeeringutega, mille tausta ei uurita, 15-kuulise perioodi jooksul pärast välismaise otseinvesteeringu tegemist. Koostöömehhanismi ei tuleks kohaldada välismaiste otseinvesteeringute suhtes, mis on tehtud enne 10. aprilli 2019. |
| --- | --- |

(21)

Investoritele suurema kindluse pakkumiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik esitada märkusi ja komisjonil peaks olema võimalik esitada arvamus seoses tehtud investeeringutega, mille tausta ei uurita, 15-kuulise perioodi jooksul pärast välismaise otseinvesteeringu tegemist. Koostöömehhanismi ei tuleks kohaldada välismaiste otseinvesteeringute suhtes, mis on tehtud enne 10. aprilli 2019.

| (22) | Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni oma taustauuringumehhanismidest ja neisse tehtud muudatustest ning esitama igal aastal aruande oma taustauuringumehhanismide kohaldamise kohta, sealhulgas otsuste kohta, millega antakse välismaisteks otseinvesteeringuteks luba, keelatakse need või kehtestatakse nende suhtes tingimusi või leevendusmeetmeid, ning otsuste kohta, mis käsitlevad välismaiseid otseinvesteeringuid, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme. Kõik liikmesriigid peaksid esitama neile kättesaadava teabe alusel aruande oma territooriumil tehtud välismaiste otseinvesteeringute kohta. Selleks et parandada liikmesriikide esitatud teabe kvaliteeti ja võrreldavust ning hõlbustada teatamis- ja aruandluskohustuste järgimist, peaks komisjon koostama standardvormid, võttes muu hulgas, kui see on kohane, arvesse asjakohaseid vorme, mida kasutatakse andmete esitamisel Eurostatile. |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni oma taustauuringumehhanismidest ja neisse tehtud muudatustest ning esitama igal aastal aruande oma taustauuringumehhanismide kohaldamise kohta, sealhulgas otsuste kohta, millega antakse välismaisteks otseinvesteeringuteks luba, keelatakse need või kehtestatakse nende suhtes tingimusi või leevendusmeetmeid, ning otsuste kohta, mis käsitlevad välismaiseid otseinvesteeringuid, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme. Kõik liikmesriigid peaksid esitama neile kättesaadava teabe alusel aruande oma territooriumil tehtud välismaiste otseinvesteeringute kohta. Selleks et parandada liikmesriikide esitatud teabe kvaliteeti ja võrreldavust ning hõlbustada teatamis- ja aruandluskohustuste järgimist, peaks komisjon koostama standardvormid, võttes muu hulgas, kui see on kohane, arvesse asjakohaseid vorme, mida kasutatakse andmete esitamisel Eurostatile.

| (23) | Selleks et tagada koostöömehhanismi tõhusus, on oluline tagada ka see, et kõigis liikmesriikides kehtestatakse miinimumnõuded käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate välismaiste otseinvesteeringutega seotud teabele ja koostööle. Liikmesriik peaks nimetatud teabe tegema kättesaadavaks välismaise otseinvesteeringu kohta, mille tausta uuritakse, samuti taotluse korral muude välismaiste otseinvesteeringute kohta. Asjaomane teave peaks hõlmama selliseid aspekte nagu välisriigi investori omandistruktuur ja kavandatava või tehtud investeeringu rahastus, sealhulgas, kui see on kättesaadav, teavet kolmandate riikide antud toetuste kohta. Liikmesriigid peaksid püüdma esitada täpset, terviklikku ja usaldusväärset teavet. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada koostöömehhanismi tõhusus, on oluline tagada ka see, et kõigis liikmesriikides kehtestatakse miinimumnõuded käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate välismaiste otseinvesteeringutega seotud teabele ja koostööle. Liikmesriik peaks nimetatud teabe tegema kättesaadavaks välismaise otseinvesteeringu kohta, mille tausta uuritakse, samuti taotluse korral muude välismaiste otseinvesteeringute kohta. Asjaomane teave peaks hõlmama selliseid aspekte nagu välisriigi investori omandistruktuur ja kavandatava või tehtud investeeringu rahastus, sealhulgas, kui see on kättesaadav, teavet kolmandate riikide antud toetuste kohta. Liikmesriigid peaksid püüdma esitada täpset, terviklikku ja usaldusväärset teavet.

| (24) | Asjaomane välisinvestor või ettevõtja peaks nõutud teabe esitama selle liikmesriigi taotlusel, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. Erandkorras, kui liikmesriigil ei ole vaatamata oma jõupingutustele võimalik sellist teavet kätte saada, peaks ta sellest viivitamata teavitama asjaomast liikmesriiki või komisjoni. Sellisel juhul peaks koostöömehhanismi raames olema teisel liikmesriigil võimalik esitada märkusi või komisjonil esitada arvamus üksnes talle kättesaadava teabe alusel. |
| --- | --- |

(24)

Asjaomane välisinvestor või ettevõtja peaks nõutud teabe esitama selle liikmesriigi taotlusel, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. Erandkorras, kui liikmesriigil ei ole vaatamata oma jõupingutustele võimalik sellist teavet kätte saada, peaks ta sellest viivitamata teavitama asjaomast liikmesriiki või komisjoni. Sellisel juhul peaks koostöömehhanismi raames olema teisel liikmesriigil võimalik esitada märkusi või komisjonil esitada arvamus üksnes talle kättesaadava teabe alusel.

| (25) | Nõutud teabe kättesaadavaks tegemisel peavad liikmesriigid järgima liidu õigust ja liidu õigusega kooskõlas olevat siseriiklikku õigust. |
| --- | --- |

(25)

Nõutud teabe kättesaadavaks tegemisel peavad liikmesriigid järgima liidu õigust ja liidu õigusega kooskõlas olevat siseriiklikku õigust.

| (26) | Suhtlust ja koostööd liikmesriikide ja liidu tasandil peaksid tõhustama igas liikmesriigis käesoleva määruse rakendamiseks loodavad kontaktpunktid ja komisjon. |
| --- | --- |

(26)

Suhtlust ja koostööd liikmesriikide ja liidu tasandil peaksid tõhustama igas liikmesriigis käesoleva määruse rakendamiseks loodavad kontaktpunktid ja komisjon.

| (27) | Liikmesriikide loodavad kontaktpunktid ja komisjon peaksid asjakohaselt paiknema vastavas haldusüksuses ning neil peaksid olema kvalifitseeritud töötajad ja vajalikud volitused, et täita oma ülesandeid koordineerimismehhanismi alusel ja tagada konfidentsiaalse teabe nõuetekohane käsitlemine. |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriikide loodavad kontaktpunktid ja komisjon peaksid asjakohaselt paiknema vastavas haldusüksuses ning neil peaksid olema kvalifitseeritud töötajad ja vajalikud volitused, et täita oma ülesandeid koordineerimismehhanismi alusel ja tagada konfidentsiaalse teabe nõuetekohane käsitlemine.

| (28) | Terviklike ja tõhusate poliitikameetmete väljatöötamist ja rakendamist peaks toetama komisjoni 29. novembri 2017. aasta otsusega loodud komisjoni Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute eksperdirühm, (5) mis koosneb liikmesriikide esindajatest. Eeskätt peaks see rühm arutama välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega seotud küsimusi, jagama parimaid tavasid ja saadud kogemusi ning vahetama arvamusi ühist huvi pakkuvate suundumuste ja küsimuste kohta seoses välismaiste otseinvesteeringutega. Komisjon peaks kaaluma eksperdirühmalt nõu küsimist käesoleva määruse rakendamisega seotud süsteemsetes küsimustes. Komisjon peaks eksperdirühmaga konsulteerima delegeeritud õigusaktide eelnõude osas kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

(28)

Terviklike ja tõhusate poliitikameetmete väljatöötamist ja rakendamist peaks toetama komisjoni 29. novembri 2017. aasta otsusega loodud komisjoni Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute eksperdirühm, (5) mis koosneb liikmesriikide esindajatest. Eeskätt peaks see rühm arutama välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega seotud küsimusi, jagama parimaid tavasid ja saadud kogemusi ning vahetama arvamusi ühist huvi pakkuvate suundumuste ja küsimuste kohta seoses välismaiste otseinvesteeringutega. Komisjon peaks kaaluma eksperdirühmalt nõu küsimist käesoleva määruse rakendamisega seotud süsteemsetes küsimustes. Komisjon peaks eksperdirühmaga konsulteerima delegeeritud õigusaktide eelnõude osas kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega.

| (29) | Liikmesriike ja komisjoni tuleks ergutada tegema koostööd samu seisukohti jagavate kolmandate riikide vastutavate asutustega küsimustes, mis on seotud nende välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega, mis võivad mõjutada julgeolekut või avalikku korda. Sellise haldusalase koostöö eesmärk peaks olema suurendada selle raamistiku tõhusust, mis on ette nähtud välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemiseks liikmesriikide poolt ning liikmesriikide ja komisjoni koostööks käesoleva määruse alusel. Komisjonil peaks samuti olema võimalik jälgida arenguid seoses taustakontrolli mehhanismidega kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriike ja komisjoni tuleks ergutada tegema koostööd samu seisukohti jagavate kolmandate riikide vastutavate asutustega küsimustes, mis on seotud nende välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega, mis võivad mõjutada julgeolekut või avalikku korda. Sellise haldusalase koostöö eesmärk peaks olema suurendada selle raamistiku tõhusust, mis on ette nähtud välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemiseks liikmesriikide poolt ning liikmesriikide ja komisjoni koostööks käesoleva määruse alusel. Komisjonil peaks samuti olema võimalik jälgida arenguid seoses taustakontrolli mehhanismidega kolmandates riikides.

| (30) | Liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse teabe kaitse, eelkõige kooskõlas komisjoni otsustega (EL, Euratom) 2015/443 (6) ja (EL, Euratom) 2015/444 (7) ning nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Liidu huvides vahetatava salastatud teabe kaitset (8). Eeskätt hõlmab see kohustust salastatud teabe salastatuse taset mitte alandada ega salastatust kustutada ilma teabe koostaja eelneva kirjaliku nõusolekuta (9). Salastamata tundlikku teavet või konfidentsiaalselt esitatud teavet tuleks ametiasutuste poolt sellisena käsitleda. |
| --- | --- |

(30)

Liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse teabe kaitse, eelkõige kooskõlas komisjoni otsustega (EL, Euratom) 2015/443 (6) ja (EL, Euratom) 2015/444 (7) ning nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Liidu huvides vahetatava salastatud teabe kaitset (8). Eeskätt hõlmab see kohustust salastatud teabe salastatuse taset mitte alandada ega salastatust kustutada ilma teabe koostaja eelneva kirjaliku nõusolekuta (9). Salastamata tundlikku teavet või konfidentsiaalselt esitatud teavet tuleks ametiasutuste poolt sellisena käsitleda.

| (31) | Isikuandmete töötlemine käesoleva määruse alusel peaks toimuma kooskõlas isikuandmete kaitse kohta kohaldatavate reeglitega. Isikuandmete töötlemine kontaktpunktide ja muude üksuste poolt liikmesriikides peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (10). Isikuandmete töötlemine komisjoni poolt peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (11). |
| --- | --- |

(31)

Isikuandmete töötlemine käesoleva määruse alusel peaks toimuma kooskõlas isikuandmete kaitse kohta kohaldatavate reeglitega. Isikuandmete töötlemine kontaktpunktide ja muude üksuste poolt liikmesriikides peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (10). Isikuandmete töötlemine komisjoni poolt peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (11).

| (32) | Tuginedes muu hulgas kõigi liikmesriikide esitatud iga-aastastele aruannetele ning võttes nõuetekohaselt arvesse nendes aruannetes sisalduva teatava teabe konfidentsiaalset iseloomu, peaks komisjon koostama igal aastal aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitama selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Suurema läbipaistvuse tagamiseks tuleks komisjoni aruanne avaldada. |
| --- | --- |

(32)

Tuginedes muu hulgas kõigi liikmesriikide esitatud iga-aastastele aruannetele ning võttes nõuetekohaselt arvesse nendes aruannetes sisalduva teatava teabe konfidentsiaalset iseloomu, peaks komisjon koostama igal aastal aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitama selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Suurema läbipaistvuse tagamiseks tuleks komisjoni aruanne avaldada.

| (33) | Euroopa Parlamendil peaks olema võimalik kutsuda komisjon oma vastutava parlamendikomisjoni koosolekule tutvustama ja selgitama käesoleva määruse rakendamisega seotud süsteemseid küsimusi. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa Parlamendil peaks olema võimalik kutsuda komisjon oma vastutava parlamendikomisjoni koosolekule tutvustama ja selgitama käesoleva määruse rakendamisega seotud süsteemseid küsimusi.

| (34) | Hiljemalt 12. oktoobriks 2023 ja seejärel iga viie aasta möödudes peaks komisjon hindama käesoleva määruse toimimist ja mõjusust ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Aruanne peaks sisaldama hinnangut selle kohta, kas käesolevat määrust on vaja muuta. Kui aruandes tehakse ettepanek määrust muuta, võib sellele lisada seadusandliku ettepaneku. |
| --- | --- |

(34)

Hiljemalt 12. oktoobriks 2023 ja seejärel iga viie aasta möödudes peaks komisjon hindama käesoleva määruse toimimist ja mõjusust ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Aruanne peaks sisaldama hinnangut selle kohta, kas käesolevat määrust on vaja muuta. Kui aruandes tehakse ettepanek määrust muuta, võib sellele lisada seadusandliku ettepaneku.

| (35) | Käesoleva määruse rakendamine liidu ja liikmesriikide poolt peaks toimuma kooskõlas asjaomaste nõuetega piiravate meetmete kehtestamiseks julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel, mis on ette nähtud WTO lepingutes, sealhulgas eelkõige teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) (12) XIV artikli punktis a ja artiklis XIVa. Samuti peaks see toimuma kooskõlas liidu õigusega ning kohustustega, mis on võetud muude kaubandus- ja investeerimislepingute alusel, mille osaline on liit või selle liikmesriigid, ning kaubandus- ja investeerimiskokkulepete alusel, millega liit ja selle liikmesriigid on liitunud. |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva määruse rakendamine liidu ja liikmesriikide poolt peaks toimuma kooskõlas asjaomaste nõuetega piiravate meetmete kehtestamiseks julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel, mis on ette nähtud WTO lepingutes, sealhulgas eelkõige teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) (12) XIV artikli punktis a ja artiklis XIVa. Samuti peaks see toimuma kooskõlas liidu õigusega ning kohustustega, mis on võetud muude kaubandus- ja investeerimislepingute alusel, mille osaline on liit või selle liikmesriigid, ning kaubandus- ja investeerimiskokkulepete alusel, millega liit ja selle liikmesriigid on liitunud.

| (36) | Kui välismaise otseinvesteeringu puhul on tegemist koondumisega, mis kuulub nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (13) kohaldamisalasse, ei või käesoleva määruse kohaldamine piirata määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist. Käesolevat määrust ja määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõiget 4 tuleks kohaldada ühetaoliselt. Juhul kui nende kahe määruse vastavad kohaldamisalad kattuvad, tuleks käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud taustauuringu aluseid ja määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kolmandas lõigus sätestatud õigustatud huvide mõistet tõlgendada ühetaoliselt, ilma et see piiraks selle hindamist, kas nimetatud huvide kaitseks võetud riiklikud meetmed on kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude normidega. |
| --- | --- |

(36)

Kui välismaise otseinvesteeringu puhul on tegemist koondumisega, mis kuulub nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (13) kohaldamisalasse, ei või käesoleva määruse kohaldamine piirata määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kohaldamist. Käesolevat määrust ja määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõiget 4 tuleks kohaldada ühetaoliselt. Juhul kui nende kahe määruse vastavad kohaldamisalad kattuvad, tuleks käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud taustauuringu aluseid ja määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 lõike 4 kolmandas lõigus sätestatud õigustatud huvide mõistet tõlgendada ühetaoliselt, ilma et see piiraks selle hindamist, kas nimetatud huvide kaitseks võetud riiklikud meetmed on kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtete ja muude normidega.

| (37) | Käesolev määrus ei mõjuta liidu õigusnorme, mis käsitlevad finantssektoris olulise osaluse omandamise usaldusväärsuse hindamist, mis on konkreetse eesmärgiga erimenetlus (14). |
| --- | --- |

(37)

Käesolev määrus ei mõjuta liidu õigusnorme, mis käsitlevad finantssektoris olulise osaluse omandamise usaldusväärsuse hindamist, mis on konkreetse eesmärgiga erimenetlus (14).

| (38) | Käesolev määrus on kooskõlas liidu õiguses kehtestatud muude seda valdkonda käsitlevate teavitus- ja taustauuringumenetlustega ega piira nende kohaldamist, |
| --- | --- |

(38)

Käesolev määrus on kooskõlas liidu õiguses kehtestatud muude seda valdkonda käsitlevate teavitus- ja taustauuringumenetlustega ega piira nende kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas määruses kehtestatakse raamistik liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuteks liikmesriikide poolt julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel ning mehhanism liikmesriikide vaheliseks ning liikmesriikide ja komisjoni vaheliseks koostööks seoses välismaiste otseinvesteeringutega, mis võivad mõjutada julgeolekut või avalikku korda. See sisaldab komisjoni võimalust esitada selliste investeeringute kohta arvamusi.

2.   Käesolev määrus ei piira liikmesriigi ainuvastutust oma riikliku julgeoleku eest, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 2, ning iga liikmesriigi õigust kaitsta oma olulisi julgeolekuhuve kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 346.

3.   Ükski käesoleva määruse säte ei piira liikmesriikide õigust otsustada, kas uurida käesoleva määruse raames konkreetse välismaise otseinvesteeringu tausta või mitte.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „välismaine otseinvesteering“– investeering, mille teeb välisinvestor ja mille eesmärk on luua või säilitada püsivat ja otsest seost välisinvestori ja selle ettevõtja vahel, kellele rahalised vahendid kättesaadavaks tehakse, et tegeleda majandustegevusega liikmesriigis, sealhulgas investeeringud, mis võimaldavad tegelikku osalust majandustegevusega tegeleva ettevõtja juhtimises või kontrollimises;

„välismaine otseinvesteering“

2)   „välisinvestor“– kolmanda riigi füüsiline isik või ettevõtja, kes kavatseb teha välismaist otseinvesteeringut või on selle teinud;

„välisinvestor“

3)   „taustauuring“– menetlus, mis võimaldab välismaiseid otseinvesteeringuid hinnata, uurida, nende tegemiseks luba anda, nende suhtes tingimusi kehtestada, nende tegemist keelata või neid tühistada;

„taustauuring“

4)   „taustauuringumehhanism“– üldkohaldatav meede nagu seadus või määrus ning sellele lisatud haldusnõuded, rakendusnormid või -suunised, kus on esitatud tingimused ja menetlused, et välismaiseid otsinvesteeringuid julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel hinnata, uurida, nende tegemiseks luba anda, nende suhtes tingimusi kehtestada, nende tegemist keelata või neid tühistada;

„taustauuringumehhanism“

5)   „välismaine otseinvesteering, mille tausta uuritakse“– välismaine otseinvesteering, mis läbib ametliku hindamise või uurimise vastavalt taustauuringumehhanismile;

„välismaine otseinvesteering, mille tausta uuritakse“

6)   „taustauuringumenetluses tehtud otsus“– meede, mis on vastu võetud taustauuringumehhanismi kohaldamise käigus;

„taustauuringumenetluses tehtud otsus“

7)   „kolmanda riigi ettevõtja“– ettevõtja, kes on asutatud või kelle tegevus on muul viisil korraldatud kolmanda riigi õiguse alusel.

„kolmanda riigi ettevõtja“

Artikkel 3

Liikmesriikide taustauuringumehhanismid

1.   Kooskõlas käesoleva määrusega võivad liikmesriigid jõusse jätta, muuta või kehtestada mehhanisme välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute tegemiseks oma territooriumil julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel.

2.   Taustauuringumehhanismidega seotud normid ja menetlused, sealhulgas asjaomased ajakavad, peavad olema läbipaistvad ega tohi põhjustada diskrimineerimist kolmandate riikide vahel. Eelkõige tuleb liikmesriikidel ette näha asjaolud, mille olemasolul taustauuring algatatakse, taustauuringu alused ja üksikasjalikud kohaldatavad menetlusnormid.

3.   Liikmesriigid kohaldavad ajakavasid oma taustauuringumehhanismide alusel. Taustauuringumehhanismid peavad võimaldama liikmesriikidel võtta arvesse teiste liikmesriikide märkusi, millele on osutatud artiklites 6 ja 7, ning komisjoni arvamusi, millele on osutatud artiklites 6, 7 ja 8.

4.   Taustauuringut tegevale liikmesriigile kättesaadavaks tehtud konfidentsiaalset teavet, sealhulgas äriliselt tundlikku teavet tuleb kaitsta.

5.   Välisinvestoritel ja asjaomastel ettevõtjatel peab olema võimalik liikmesriigi ametiasutuste poolt taustauuringumenetluses tehtud otsused vaidlustada.

6.   Liikmesriigid, kes on kehtestanud taustauuringumehhanismi, jätavad jõusse, muudavad või võtavad vastu meetmeid, mida on vaja, et selgitada välja ja hoida ära kõrvalehoidmine taustauuringumehhanismidest ja taustauuringumenetluses tehtud otsuste täitmisest.

7.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma kehtivatest taustauuringumehhanismidest hiljemalt 10. maiks 2019. Liikmesriigid teavitavad komisjoni igast uuest vastu võetud taustauuringumehhanismist ja igast muudatusest kehtivas taustauuringumehhanismis 30 päeva jooksul alates uue taustauuringumehhanismi või kehtivasse mehhanismi tehtud muudatuse jõustumisest.

8.   Mitte hiljem kui kolm kuud pärast lõikes 7 osutatud teate kättesaamist teeb komisjon liikmesriikide taustauuringumehhanismide nimekirja üldsusele kättesaadavaks. Komisjon ajakohastab seda nimekirja.

Artikkel 4

Tegurid, mida liikmesriigid või komisjon võivad arvesse võtta

1.   Selle kindlakstegemiseks, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda, võivad liikmesriigid ja komisjon arvesse võtta selle võimalikku mõju muu hulgas järgmisele:

| a) | elutähtis füüsiline või virtuaalne taristu, sealhulgas energia-, transpordi-, vee-, tervishoiu-, side-, meedia-, andmete töötlemise või säilitamise, kosmose-, kaitse-, valimiste või finantstaristu, tundlikud rajatised ning maa ja kinnisvara, mis on sellise taristu kasutamiseks elulise tähtsusega; |
| --- | --- |

a)

elutähtis füüsiline või virtuaalne taristu, sealhulgas energia-, transpordi-, vee-, tervishoiu-, side-, meedia-, andmete töötlemise või säilitamise, kosmose-, kaitse-, valimiste või finantstaristu, tundlikud rajatised ning maa ja kinnisvara, mis on sellise taristu kasutamiseks elulise tähtsusega;

| b) | elutähtsad tehnoloogiad ja nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 (15) artikli 2 punktis 1 määratletud kahesuguse kasutusega kaubad, sealhulgas tehisintellekt, robootika, pooljuhid, küberturvalisus, kosmose-, kaitse- ja energia salvestamise tehnoloogiad, kvant- ja tuumatehnoloogiad ning nano- ja biotehnoloogiad. |
| --- | --- |

b)

elutähtsad tehnoloogiad ja nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 (15) artikli 2 punktis 1 määratletud kahesuguse kasutusega kaubad, sealhulgas tehisintellekt, robootika, pooljuhid, küberturvalisus, kosmose-, kaitse- ja energia salvestamise tehnoloogiad, kvant- ja tuumatehnoloogiad ning nano- ja biotehnoloogiad.

| c) | elutähtsate sisenditega, sealhulgas energia või toorainetega varustamine, samuti toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

c)

elutähtsate sisenditega, sealhulgas energia või toorainetega varustamine, samuti toiduga kindlustatus;

| d) | juurdepääs tundlikule teabele, sealhulgas isikuandmetele, või suutlikkus sellist teavet kontrollida; või |
| --- | --- |

d)

juurdepääs tundlikule teabele, sealhulgas isikuandmetele, või suutlikkus sellist teavet kontrollida; või

| e) | meediavabadus ja meedia mitmekesisus. |
| --- | --- |

e)

meediavabadus ja meedia mitmekesisus.

2.   Selle kindlakstegemisel, kas välismaine otseinvesteering võib mõjutada julgeolekut või avalikku korda, võivad liikmesriigid ja komisjon arvesse võtta ka eelkõige seda, kas:

| a) | välisinvestorit kontrollib otseselt või kaudselt kolmanda riigi valitsus, sealhulgas riigiasutused või relvajõud, muu hulgas omandistruktuuri või olulise rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

a)

välisinvestorit kontrollib otseselt või kaudselt kolmanda riigi valitsus, sealhulgas riigiasutused või relvajõud, muu hulgas omandistruktuuri või olulise rahastamise kaudu;

| b) | välisinvestor on juba olnud seotud liikmesriigi julgeolekut või avalikku korda mõjutavate tegevustega; või |
| --- | --- |

b)

välisinvestor on juba olnud seotud liikmesriigi julgeolekut või avalikku korda mõjutavate tegevustega; või

| c) | on olemas tõsine oht, et välisinvestor tegeleb ebaseadusliku või kriminaalse tegevusega. |
| --- | --- |

c)

on olemas tõsine oht, et välisinvestor tegeleb ebaseadusliku või kriminaalse tegevusega.

Artikkel 5

Iga-aastane aruandlus

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga aasta 31. märtsiks iga-aastase aruande, mis hõlmab eelnevat kalendriaastat ja sisaldab koondteavet nende territooriumil tehtud välismaiste otseinvesteeringute kohta neile kättesaadava teabe alusel ning samuti koondteavet teistelt liikmesriikidelt artikli 6 lõike 6 ja artikli 7 lõike 5 alusel saadud taotluste kohta.

2.   Liikmesriigid, kes on kehtestanud taustauuringumehhanismid, esitavad iga aruandlusperioodi kohta lisaks lõikes 1 osutatud teabele ka koondteabe oma taustauuringumehhanismide kohaldamise kohta.

3.   Komisjon esitab igal aastal aruande käesoleva määruse rakendamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule. See aruanne avalikustatakse.

4.   Euroopa Parlament võib kutsuda komisjoni oma vastutava parlamendikomisjoni koosolekule tutvustama ja selgitama käesoleva määruse rakendamisega seotud süsteemseid küsimusi.

Artikkel 6

Koostöömehhanism seoses välismaiste otseinvesteeringutega, mille tausta uuritakse

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele kõikidest välismaistest otseinvesteeringutest nende territooriumil, mille tausta uuritakse, esitades selleks võimalikult kiiresti käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud teabe. See teade võib sisaldada loetelu liikmesriikidest, kelle julgeolekut või avalikku korda võib välismaine otseinvesteering tõenäoliselt mõjutada. Selles teates ja siis, kui see on kohaldatav, püüab taustauuringut tegev liikmesriik märkida, kas tema arvates võib välismaine otseinvesteering, mille tausta uuritakse, kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamisalasse.

2.   Kui liikmesriik leiab, et välismaine otseinvesteering, mille tausta teises liikmesriigis uuritakse, mõjutab tõenäoliselt tema julgeolekut või avalikku korda, või kui tal on sellise taustauuringu jaoks olulist teavet, võib ta esitada märkused taustauuringut tegevale liikmesriigile. Märkuseid esitav liikmesriik saadab need samal ajal ka komisjonile.

Komisjon teavitab esitatud märkustest teisi liikmesriike.

3.   Kui komisjon leiab, et välismaine otseinvesteering, mille tausta uuritakse, mõjutab tõenäoliselt julgeolekut või avalikku korda rohkem kui ühes liikmesriigis, või kui tal on selle välismaise otseinvesteeringu kohta teavet, võib ta esitada oma arvamuse taustauuringut tegevale liikmesriigile. Komisjon võib esitada oma arvamuse olenemata sellest, kas teised liikmesriigid on märkusi esitanud. Komisjon võib esitada oma arvamuse pärast seda, kui teised liikmesriigid on esitanud märkused. Komisjon esitab sellise arvamuse põhjendatud juhul, kui vähemalt üks kolmandik liikmesriikidest leiab, et välismaine otseinvesteering mõjutab tõenäoliselt nende julgeolekut või avalikku korda.

Komisjon teavitab esitatud arvamusest teisi liikmesriike.

4.   Liikmesriik, kes põhjendatult leiab, et välismaine otseinvesteering tema territooriumil mõjutab tõenäoliselt tema julgeolekut või avalikku korda, võib taotleda komisjonilt arvamuse või teistelt liikmesriikidelt märkuste esitamist.

5.   Lõikes 2 osutatud märkused ja lõikes 3 osutatud arvamused peavad olema põhjendatud.

6.   Hiljemalt 15 kalendripäeva pärast lõikes 1 osutatud teabe kättesaamist teatavad teised liikmesriigid ja komisjon taustauuringut tegevale liikmesriigile oma kavatsusest esitada lõike 2 alusel märkusi või lõike 3 alusel arvamuse. See teade võib sisaldada taotlust saada lisaks lõikes 1 osutatud teabele täiendavat teavet.

Iga lisateabe taotlus peab olema põhjendatud, piirduma sellise teabe taotlemisega, mis on vajalik lõike 2 alusel märkuste või lõike 3 alusel arvamuse esitamiseks, olema proportsionaalne taotluse eesmärgiga ega tohi panna taustauuringut tegevale liikmesriigile põhjendamatut koormust. Liikmesriikide teabetaotlused ja vastused saadetakse samal ajal ka komisjonile.

7.   Lõikes 2 osutatud märkused või lõikes 3 osutatud arvamused adresseeritakse taustauuringut tegevale liikmesriigile ja saadetakse talle mõistliku aja jooksul ning igal juhul mitte hiljem kui 35 kalendripäeva pärast lõikes 1 osutatud teabe kättesaamist.

Olenemata esimesest lõigust, kui lõike 6 alusel nõuti lisateavet, esitatakse sellised märkused või arvamused hiljemalt 20 kalendripäeva pärast täiendava teabe või artikli 9 lõike 5 kohase teate kättesaamist.

Olenemata lõikest 6 võib komisjon esitada arvamuse pärast teiste liikmesriikide märkuste esitamist võimaluse korral käesolevas lõikes osutatud tähtaegade jooksul ning igal juhul mitte hiljem kui viis kalendripäeva pärast nimetatud tähtaegade möödumist.

8.   Erandkorras, kui taustauuringut tegev liikmesriik leiab, et tema julgeoleku kaitsmiseks või avaliku korra säilitamiseks on vaja võtta viivitamatuid meetmeid, teatab ta teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest teha taustauuringumenetluses otsus enne lõikes 7 osutatud tähtaega ja põhjendab vajadust viivitamatult tegutseda. Teised liikmesriigid ja komisjon püüavad kiiresti esitada märkused või arvamuse.

9.   Taustauuringut tegev liikmesriik võtab lõikes 2 osutatud teiste liikmesriikide märkusi ja lõikes 3 osutatud komisjoni arvamust kohaselt arvesse. Lõpliku otsuse taustauuringumenetluses võtab vastu taustauuringut tegev liikmesriik.

10.   Käesoleva artikli kohane koostöö toimub artikli 11 kohaselt loodud kontaktpunktide vahendusel.

Artikkel 7

Koostöömehhanism seoses välismaiste otseinvesteeringutega, mille tausta ei uurita

1.   Kui liikmesriik leiab, et teise liikmesriiki kavandatud või sinna tehtud välismaine otseinvesteering, mille tausta see teine liikmesriik ei uuri, mõjutab tõenäoliselt tema julgeolekut või avalikku korda või kui tal on sellise välismaise otseinvesteeringuga seotud teavet, võib ta esitada märkused asjaomasele teisele liikmesriigile. Märkused esitanud liikmesriik saadab need samal ajal ka komisjonile.

Komisjon teavitab esitatud märkustest teisi liikmesriike.

2.   Kui komisjon leiab, et teise liikmesriiki kavandatud või sinna tehtud välismaine otseinvesteering, mille tausta see teine liikmesriik ei uuri, mõjutab tõenäoliselt julgeolekut või avalikku korda rohkem kui ühes liikmesriigis või kui tal on sellise välismaise otseinvesteeringuga seotud teavet, võib ta esitada arvamuse sellele liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud. Komisjon võib esitada oma arvamuse olenemata sellest, kas teised liikmesriigid on märkusi esitanud. Komisjon võib esitada oma arvamuse pärast seda, kui teised liikmesriigid on esitanud märkused. Komisjon esitab sellise arvamuse põhjendatud juhul, kui vähemalt üks kolmandik liikmesriikidest leiab, et välismaine otseinvesteering mõjutab tõenäoliselt nende julgeolekut või avalikku korda.

Komisjon teavitab esitatud arvamusest teisi liikmesriike.

3.   Liikmesriik, kes põhjendatult leiab, et välismaine otseinvesteering tema territooriumil mõjutab tõenäoliselt tema julgeolekut või avalikku korda, võib taotleda komisjonilt arvamuse või teistelt liikmesriikidelt märkuste esitamist.

4.   Lõikes 1 osutatud märkused ja lõikes 2 osutatud arvamused peavad olema põhjendatud.

5.   Kui liikmesriik või komisjon leiab, et välismaine otseinvesteering, mille tausta ei uurita, mõjutab tõenäoliselt julgeolekut või avalikku korda, nagu on osutatud lõigetes 1 või 2, võib ta taotleda liikmesriigilt, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, artiklis 9 osutatud teavet.

Iga teabetaotlus peab olema põhjendatud, piirduma sellise teabe taotlemisega, mis on vajalik lõike 1 alusel märkuste või lõike 2 alusel arvamuse esitamiseks, olema proportsionaalne taotluse eesmärgiga ega tohi panna põhjendamatut koormust liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud.

Liikmesriikide teabetaotlused ja vastused saadetakse samal ajal ka komisjonile.

6.   Lõikes 1 osutatud märkused või lõikes 2 osutatud arvamused adresseeritakse liikmesriigile, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, ning saadetakse talle mõistliku aja jooksul ning igal juhul mitte hiljem kui 35 kalendripäeva pärast lõikes 5 osutatud teabe või artikli 9 lõike 5 kohaselt esitatud teate kättesaamist. Juhul, kui komisjon esitab oma arvamuse pärast teiste liikmesriikide märkuste esitamist, on komisjonil selle arvamuse esitamiseks täiendavalt 15 kalendri päeva.

7.   Liikmesriik, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, võtab teiste liikmesriikide märkuseid ja komisjoni arvamust kohaselt arvesse.

8.   Liikmesriigid võivad esitada lõike 1 kohased märkused ja komisjon võib esitada lõike 2 kohase arvamuse hiljemalt 15 kuud pärast välismaise otseinvesteeringu tegemist.

9.   Käesoleva artikli kohane koostöö toimub kooskõlas artikliga 11 loodud kontaktpunktide kaudu.

10.   Käesolevat artiklit ei kohaldata välismaiste otseinvesteeringute suhtes, mis on tehtud enne 10. aprilli 2019.

Artikkel 8

Välismaised otseinvesteeringud, mis võivad mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme

1.   Kui komisjon leiab, et välismaine otseinvesteering võib julgeoleku või avaliku korra seisukohast mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme, võib ta esitada oma arvamuse liikmesriigile, kuhu seda välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud.

2.   Artiklites 6 ja 7 sätestatud menetlusi kohaldatakse mutatis mutandis, võttes arvesse järgmisi muudatusi:

| a) | artikli 6 lõikes 1 osutatud teates või artikli 6 lõikes 2 ja artikli 7 lõikes 1 osutatud märkustes võib liikmesriik märkida, kas tema arvates võib välismaine otseinvesteering mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme; |
| --- | --- |

a)

artikli 6 lõikes 1 osutatud teates või artikli 6 lõikes 2 ja artikli 7 lõikes 1 osutatud märkustes võib liikmesriik märkida, kas tema arvates võib välismaine otseinvesteering mõjutada liidule huvi pakkuvaid projekte või programme;

| b) | komisjoni arvamus saadetakse teistele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

b)

komisjoni arvamus saadetakse teistele liikmesriikidele;

| c) | liikmesriik, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, võtab komisjoni arvamust igati arvesse ja annab komisjonile aru, kui tema arvamust ei ole järgitud. |
| --- | --- |

c)

liikmesriik, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, võtab komisjoni arvamust igati arvesse ja annab komisjonile aru, kui tema arvamust ei ole järgitud.

3.   Käesoleva artikli kohaldamise eesmärgil on liidule huvi pakkuvad projektid ja programmid need, millega on seotud märkimisväärne summa või oluline osa liidu rahalistest vahenditest või mida reguleerib liidu õigus, mis käsitleb elutähtsat taristut, olulise tähtsusega tehnoloogiaid või olulise tähtsusega sisendeid, mis on julgeoleku või avaliku korra seisukohast olulised. Liidule huvi pakkuvate projektide ja programmide loetelu on esitatud lisas.

4.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusaktid, et liidule huvi pakkuvate projektide ja programmide loetelu muuta.

Artikkel 9

Teabele esitatavad nõuded

1.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 6 lõike 1 alusel esitatud teave või komisjoni ja teiste liikmesriikide poolt artikli 6 lõike 6 ja artikli 7 lõike 5 alusel taotletud teave tehakse komisjonile ja taotluse esitanud liikmesriikidele põhjendamatu viivituseta teatavaks.

2.   Lõikes 1 osutatud teave hõlmab järgmist:

| a) | välisinvestori ja selle ettevõtja omandistruktuur, kellele välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kellele see on tehtud, sealhulgas teave kontrolliva investori ja kapitalis osaluse kohta; |
| --- | --- |

a)

välisinvestori ja selle ettevõtja omandistruktuur, kellele välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kellele see on tehtud, sealhulgas teave kontrolliva investori ja kapitalis osaluse kohta;

| b) | välismaise otseinvesteeringu ligikaudne väärtus; |
| --- | --- |

b)

välismaise otseinvesteeringu ligikaudne väärtus;

| c) | välisinvestori ja selle ettevõtja, kellele välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kellele see on tehtud, tooted, teenused ja äritegevus; |
| --- | --- |

c)

välisinvestori ja selle ettevõtja, kellele välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kellele see on tehtud, tooted, teenused ja äritegevus;

| d) | liikmesriigid, kus välisinvestor ja ettevõtja, kellele välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kellele see on tehtud, asjaomase äritegevusega tegelevad; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigid, kus välisinvestor ja ettevõtja, kellele välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kellele see on tehtud, asjaomase äritegevusega tegelevad;

| e) | investeeringu rahastamine ja selle allikas liikmesriigile kättesaadava parima teabe kohaselt; |
| --- | --- |

e)

investeeringu rahastamine ja selle allikas liikmesriigile kättesaadava parima teabe kohaselt;

| f) | kuupäev, millal välismaine otseinvesteering kavatsetakse teha või millal see tehti. |
| --- | --- |

f)

kuupäev, millal välismaine otseinvesteering kavatsetakse teha või millal see tehti.

3.   Kui see on kättesaadav, püüavad liikmesriigid esitada põhjendamatu viivituseta täiendavat teavet lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud teabele taotluse esitanud liikmesriikidele ja komisjonile.

4.   Liikmesriik, kuhu välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kuhu see on tehtud, võib nõuda, et lõikes 2 osutatud teabe esitaks välisinvestor või ettevõtja, kellele välismaist otseinvesteeringut kavatsetakse teha või kellele see on tehtud. Asjaomane välisinvestor või ettevõtja esitab nõutud teabe põhjendamatu viivituseta.

5.   Liikmesriik teatab komisjonile ja teistele asjaomastele liikmesriikidele viivitamata, kui tal ei õnnestu erandlikel asjaoludel oma suurimatele jõupingutustele vaatamata lõikes 1 osutatud teavet saada. Selles teates põhjendab liikmesriik, miks ta sellist teavet ei esita ning milliseid jõupingutusi ta nõutud teabe, sealhulgas lõike 4 alusel nõutud teabe, saamiseks tegi.

Kui teavet ei esitata, võib teine liikmesriik esitada märkuse või komisjon esitada arvamuse üksnes talle kättesaadava teabe alusel.

Artikkel 10

Edastatud teabe konfidentsiaalsus

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel saadud teavet kasutatakse üksnes sel eesmärgil, milleks seda taotleti.

2.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad käesoleva määruse kohaldamisel saadud konfidentsiaalse teabe kaitse kooskõlas liidu ja vastava liikmesriigi õigusega.

3.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et käesoleva määruse alusel esitatud või vahetatud konfidentsiaalse teabe salastatuse taset ei alandata ning salastatust ei kustutata ilma teabe koostaja eelneva kirjaliku nõusolekuta.

Artikkel 11

Kontaktpunktid

1.   Kõik liikmesriigid ja komisjon loovad kontaktpunktid käesoleva määruse rakendamiseks. Liikmesriigid ja komisjon kaasavad need kontaktpunktid kõigisse käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimustesse.

2.   Komisjon loob turvalise ja krüpteeritud süsteemi, et toetada kontaktpunktide vahelist otsest koostööd ja teabevahetust.

Artikkel 12

Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute eksperdirühm

Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute eksperdirühm, mis annab komisjonile nõu ja jagab talle eksperditeadmisi, jätkab arutelu välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega seotud küsimuste üle, jagab parimaid tavasid ja saadud kogemusi ning vahetab arvamusi ühist huvi pakkuvate suundumuste ja küsimuste kohta seoses välismaiste otseinvesteeringutega. Samuti kaalub komisjon nimetatud rühmalt nõu küsimist käesoleva määruse rakendamisega seotud süsteemsetes küsimustes.

Nimetatud rühma arutelud on konfidentsiaalsed.

Artikkel 13

Rahvusvaheline koostöö

Liikmesriigid ja komisjon võivad teha koostööd kolmandate riikide vastutavate asutustega küsimustes, mis on seotud julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringutega.

Artikkel 14

Isikuandmete töötlemine

1.   Isikuandmete töötlemine käesoleva määruse alusel toimub kooskõlas määrustega (EL) 2016/679 ja (EL) 2018/1725 ning ainult selles ulatuses, mis on vajalik välismaise otseinvesteeringu taustauuringuks liikmesriikide poolt ning käesoleva määrusega ette nähtud koostöö tõhususe tagamiseks.

2.   Käesoleva määruse rakendamisega seotud isikuandmeid hoitakse üksnes niikaua, kui on vaja nende eesmärkide täitmiseks, milleks need andmed koguti.

Artikkel 15

Hindamine

1.   Hiljemalt 12. oktoobriks 2023 ja seejärel iga viie aasta möödudes hindab komisjon käesoleva määruse toimimist ja mõjusust ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Sellesse kaasatakse liikmesriigid, kes esitavad vajaduse korral komisjonile kõnealuse aruande koostamiseks vajaliku lisateabe.

2.   Kui aruandes soovitatakse käesolevat määrust muuta, võib sellele lisada asjakohase seadusandliku ettepaneku.

Artikkel 16

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 8 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 10. aprillist 2019.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 8 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 11. oktoobriks 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2019

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

G. CIAMBA

---

(1)  
  ELT C 262, 25.7.2018, lk 94.

1

(2)  
  ELT C 247, 13.7.2018, lk 28.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 5. märtsi 2019. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

4

(5)  Komisjoni 29. novembri 2017. aasta otsus, millega luuakse Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute eksperdirühm (Euroopa Liidu Teatajas avaldamata), C(2017)7866 final.

5

(6)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 41).

6

(7)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

7

(8)  
  ELT C 202, 8.7.2011, lk 13.

8

(9)  Nõukogus kokku tulnud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kokkuleppe (mis käsitleb Euroopa Liidu huvides vahetatava salastatud teabe kaitset) artikli 4 lõike 1 punkt a ning otsuse (EL, Euratom) 2015/444 artikli 4 lõige 2.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

11

(12)  
  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 191.

12

(13)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

13

(14)  Kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiviga 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiviga 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173 12.6.2014, lk 349).

14

(15)  Nõukogu 5. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (ELT L 134, 29.5.2009, lk 1).

15

---

LISA

Artikli 8 lõikes 3 osutatud liidule huvi pakkuvad projektid ja programmid

1.   Euroopa GNSS-programmid (Galileo & EGNOS):

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1).

2.   Copernicuse programm:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 377/2014, millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 44).

3.   Programm „Horisont 2020“:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104), sealhulgas meetmed seoses määruses osutatud peamise progressi võimaldava tehnoloogiaga nagu tehisintellekt, robootika, pooljuhid ja küberturvalisus.

4.   Üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T):

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

5.   Üleeuroopaline energiavõrk (TEN-E):

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).

6.   Üleeuroopalised telekommunikatsioonivõrgud:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 283/2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14).

7.   Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1092, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet (ELT L 200, 7.8.2018, lk 30).

8.   Alaline struktureeritud koostöö:

Nõukogu6. märtsi 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri (ELT L 65, 8.3.2018, lk 24).

---

Komisjoni avaldus

Euroopa Parlamendi taotlusel kohustub Euroopa Komisjon:

| — | jagama Euroopa Parlamendiga standardvorme, mille Euroopa Komisjon koostab, et lihtsustada liikmesriikidel määruse artikli 5 kohase iga-aastase aruandluskohustuse täitmist, pärast seda, kui need on lõplikult valmis, ning |
| --- | --- |

—

jagama Euroopa Parlamendiga standardvorme, mille Euroopa Komisjon koostab, et lihtsustada liikmesriikidel määruse artikli 5 kohase iga-aastase aruandluskohustuse täitmist, pärast seda, kui need on lõplikult valmis, ning

| — | jagama igal aastal Euroopa Parlamendiga neid standardvorme, esitades samas Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase aruande vastavalt määruse artikli 5 lõikele 3. |
| --- | --- |

—

jagama igal aastal Euroopa Parlamendiga neid standardvorme, esitades samas Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase aruande vastavalt määruse artikli 5 lõikele 3.

---