# Eiropas Savienības L 83/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 83 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 25. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 83

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 25. marts

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/472 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/473 (2019. gada 19. marts) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru | 18 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/474 (2019. gada 19. marts), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu | 38 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Padomes Direktīva (ES) 2019/475 (2019. gada 18. februāris), ar ko groza Direktīvas 2006/112/EK un 2008/118/EK attiecībā uz Itālijas pašvaldības Campione d'Italia un Lugāno ezera Itālijas ūdeņu iekļaušanu Savienības muitas teritorijā un Direktīvas 2008/118/EK teritoriālajā piemērošanā | 42 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/472 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/473 (2019. gada 19. marts) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru

18

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/474 (2019. gada 19. marts), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu

38

DIREKTĪVAS

*

Padomes Direktīva (ES) 2019/475 (2019. gada 18. februāris), ar ko groza Direktīvas 2006/112/EK un 2008/118/EK attiecībā uz Itālijas pašvaldības Campione d'Italia un Lugāno ezera Itālijas ūdeņu iekļaušanu Savienības muitas teritorijā un Direktīvas 2008/118/EK teritoriālajā piemērošanā

Campione d'Italia

42

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 25.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/472

(2019. gada 19. marts),

ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, kurā Savienība ir līgumslēdzēja puse, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). |
| --- | --- |

(1)

Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, kurā Savienība ir līgumslēdzēja puse, ir paredzēti saglabāšanas pienākumi, tostarp izmantojamo sugu populāciju uzturēšana vai atjaunošana tādā apmērā, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY).

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības samitā, kas notika Ņujorkā 2015. gadā, Savienība un tās dalībvalstis apņēmās līdz 2020. gadam faktiski noregulēt zivju iegūšanu, izbeigt pārzveju, nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un destruktīvu zvejas praksi un īstenot zinātniski pamatotus pārvaldības plānus, lai tādējādi pēc iespējas īsā laikā atjaunotu zivju krājumus vismaz tādā līmenī, kas spēj nodrošināt MSY, kuru nosaka to bioloģiskās īpašības. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības samitā, kas notika Ņujorkā 2015. gadā, Savienība un tās dalībvalstis apņēmās līdz 2020. gadam faktiski noregulēt zivju iegūšanu, izbeigt pārzveju, nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un destruktīvu zvejas praksi un īstenot zinātniski pamatotus pārvaldības plānus, lai tādējādi pēc iespējas īsā laikā atjaunotu zivju krājumus vismaz tādā līmenī, kas spēj nodrošināt MSY, kuru nosaka to bioloģiskās īpašības.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (3) ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. KZP jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, ilgtspējīgi pārvaldīt visas komerciāliem mērķiem izmantotās sugas un jo īpaši vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (4) 1. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (3) ir paredzēti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) noteikumi, kas ir saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. KZP jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, ilgtspējīgi pārvaldīt visas komerciāliem mērķiem izmantotās sugas un jo īpaši vēlākais līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (4) 1. panta 1. punktā.

| (4) | KZP mērķi ir inter alia nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju ilgtermiņā, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

(4)

KZP mērķi ir inter alia nodrošināt zvejniecības un akvakultūras vidisko ilgtspēju ilgtermiņā, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

| (5) | Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi un zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana. |
| --- | --- |

(5)

Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi un zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana.

| (6) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, daudzgadu plāniem jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem ar šo regulu izveidotajam daudzgadu plānam (“plāns”) būtu jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniskie pasākumi, kas paredzēti, lai nepieļautu un samazinātu nevēlamas nozvejas un līdz minimumam samazinātu ietekmi uz jūras vidi, jo īpaši uz apdraudētām dzīvotnēm un aizsargājamām sugām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, daudzgadu plāniem jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem ar šo regulu izveidotajam daudzgadu plānam (“plāns”) būtu jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniskie pasākumi, kas paredzēti, lai nepieļautu un samazinātu nevēlamas nozvejas un līdz minimumam samazinātu ietekmi uz jūras vidi, jo īpaši uz apdraudētām dzīvotnēm un aizsargājamām sugām.

| (7) | Šajā regulā būtu jāņem vērā ierobežojumi, kas saistīti ar tālākajos reģionos izmantoto nerūpnieciskās un piekrastes zvejas kuģu lielumu. |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā būtu jāņem vērā ierobežojumi, kas saistīti ar tālākajos reģionos izmantoto nerūpnieciskās un piekrastes zvejas kuģu lielumu.

| (8) | “Labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” būtu jāsaprot kā publiski pieejams zinātniskais ieteikums, ko pamato visjaunākie zinātniskie dati un metodes un ko sniegusi vai pārskatījusi neatkarīga zinātniskā struktūra, kura ir atzīta Savienības vai starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

(8)

“Labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” būtu jāsaprot kā publiski pieejams zinātniskais ieteikums, ko pamato visjaunākie zinātniskie dati un metodes un ko sniegusi vai pārskatījusi neatkarīga zinātniskā struktūra, kura ir atzīta Savienības vai starptautiskā līmenī.

| (9) | Komisijai būtu jāiegūst labākais pieejamais zinātniskais ieteikums par krājumiem, kuri ietilpst plāna darbības jomā. Šajā nolūkā tā noslēdz saprašanās memorandu ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). Zinātniskajam ieteikumam, ko konkrēti sniegusi ICES vai līdzīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga zinātniska struktūra, būtu jāpamatojas uz minēto plānu, un tajā jo īpaši būtu jānorāda F
  MSY
  diapazoni un biomasas references rādītāji, t. i., MSY Btrigger un Blim. Minētajām vērtībām vajadzētu būt norādītām ieteikumā par attiecīgo krājumu un vajadzības gadījumā citos publiski pieejamos zinātniskajos ieteikumos, tostarp, piemēram, ieteikumā par jauktu sugu zvejniecību, ko konkrēti sniegusi ICES vai līdzīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga zinātniska struktūra. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai būtu jāiegūst labākais pieejamais zinātniskais ieteikums par krājumiem, kuri ietilpst plāna darbības jomā. Šajā nolūkā tā noslēdz saprašanās memorandu ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). Zinātniskajam ieteikumam, ko konkrēti sniegusi ICES vai līdzīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga zinātniska struktūra, būtu jāpamatojas uz minēto plānu, un tajā jo īpaši būtu jānorāda F
  MSY
  diapazoni un biomasas references rādītāji, t. i., MSY Btrigger un Blim. Minētajām vērtībām vajadzētu būt norādītām ieteikumā par attiecīgo krājumu un vajadzības gadījumā citos publiski pieejamos zinātniskajos ieteikumos, tostarp, piemēram, ieteikumā par jauktu sugu zvejniecību, ko konkrēti sniegusi ICES vai līdzīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga zinātniska struktūra.

| (10) | Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004 (5), (EK) Nr. 2166/2005 (6), (EK) Nr. 388/2006 (7), (EK) Nr. 509/2007 (8) un (EK) Nr. 1300/2008 (9) paredz noteikumus par to, kā izmantojams heka ziemeļu krājums, heka un Norvēģijas omāra krājumi Kantabrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Pireneju pussalas, jūrasmēle Biskajas līcī, jūrasmēle Lamanša rietumu daļā, siļķe ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un menca Kategatā, Ziemeļjūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā. No minētajiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība. |
| --- | --- |

(10)

Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004 (5), (EK) Nr. 2166/2005 (6), (EK) Nr. 388/2006 (7), (EK) Nr. 509/2007 (8) un (EK) Nr. 1300/2008 (9) paredz noteikumus par to, kā izmantojams heka ziemeļu krājums, heka un Norvēģijas omāra krājumi Kantabrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Pireneju pussalas, jūrasmēle Biskajas līcī, jūrasmēle Lamanša rietumu daļā, siļķe ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un menca Kategatā, Ziemeļjūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā. No minētajiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība.

| (11) | Turklāt šādam daudzgadu plānam būtu jāattiecas uz bentiskajiem krājumiem un to zvejniecībām rietumu ūdeņos, kuros ietilpst ziemeļrietumu ūdeņi un dienvidrietumu ūdeņi. Minētie krājumi ir apaļzivis, plekstveidīgās zivis, skrimšļzivis un Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), kas dzīvo vertikālā ūdens slāņa apakšdaļā uz grunts vai tās tuvumā. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt šādam daudzgadu plānam būtu jāattiecas uz bentiskajiem krājumiem un to zvejniecībām rietumu ūdeņos, kuros ietilpst ziemeļrietumu ūdeņi un dienvidrietumu ūdeņi. Minētie krājumi ir apaļzivis, plekstveidīgās zivis, skrimšļzivis un Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), kas dzīvo vertikālā ūdens slāņa apakšdaļā uz grunts vai tās tuvumā.

| (12) | Daži bentiskie krājumi tiek izmantoti gan rietumu ūdeņos, gan blakusesošajos ūdeņos. Tāpēc to plāna noteikumu darbības joma, kuri saistīti ar mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti krājumiem, kurus galvenokārt izmanto rietumu ūdeņos, būtu jāattiecina arī uz minētajiem apgabaliem ārpus rietumu ūdeņiem. Turklāt daudzgadu plānos tādiem krājumiem, kuri sastopami arī rietumu ūdeņos, bet kurus galvenokārt izmanto ārpus rietumu ūdeņiem, ir jānosaka mērķapjomi un aizsardzības pasākumi, kas aptver ārpus rietumu ūdeņiem esošos apgabalus, kuros galvenokārt izmanto minētos krājumus, un šo daudzgadu plānu darbības joma jāattiecina arī uz rietumu ūdeņiem. |
| --- | --- |

(12)

Daži bentiskie krājumi tiek izmantoti gan rietumu ūdeņos, gan blakusesošajos ūdeņos. Tāpēc to plāna noteikumu darbības joma, kuri saistīti ar mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti krājumiem, kurus galvenokārt izmanto rietumu ūdeņos, būtu jāattiecina arī uz minētajiem apgabaliem ārpus rietumu ūdeņiem. Turklāt daudzgadu plānos tādiem krājumiem, kuri sastopami arī rietumu ūdeņos, bet kurus galvenokārt izmanto ārpus rietumu ūdeņiem, ir jānosaka mērķapjomi un aizsardzības pasākumi, kas aptver ārpus rietumu ūdeņiem esošos apgabalus, kuros galvenokārt izmanto minētos krājumus, un šo daudzgadu plānu darbības joma jāattiecina arī uz rietumu ūdeņiem.

| (13) | Plāna ģeogrāfiskajam tvērumam būtu jābalstās uz krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts jaunākajā zinātniskajā ieteikumā, kuru sniegusi konkrēti ICES vai līdzīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga zinātniska struktūra. Pilnīgākas zinātniskās informācijas vai krājumu migrācijas iespaidā plānā noteiktajā krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā nākotnē varētu būt izdarāmas izmaiņas. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem plānā noteikto krājumu ģeogrāfisko sadalījumu koriģē, ja konkrēti ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras sniegtā zinātniskajā ieteikumā norādīts uz attiecīgo krājumu ģeogrāfiskā sadalījuma izmaiņām. |
| --- | --- |

(13)

Plāna ģeogrāfiskajam tvērumam būtu jābalstās uz krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts jaunākajā zinātniskajā ieteikumā, kuru sniegusi konkrēti ICES vai līdzīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga zinātniska struktūra. Pilnīgākas zinātniskās informācijas vai krājumu migrācijas iespaidā plānā noteiktajā krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā nākotnē varētu būt izdarāmas izmaiņas. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem plānā noteikto krājumu ģeogrāfisko sadalījumu koriģē, ja konkrēti ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras sniegtā zinātniskajā ieteikumā norādīts uz attiecīgo krājumu ģeogrāfiskā sadalījuma izmaiņām.

| (14) | Ja kopēju interešu krājumus izmanto arī trešās valstis, Savienībai būtu jāsadarbojas ar šīm trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka minētie krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķiem, jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, un šo regulu. Ja oficiāla vienošanās netiek panākta, Savienībai būtu jāpieliek visas pūles, lai kopīgi saskaņotu šādu krājumu zvejošanas kārtību nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību un tādējādi sekmēt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem. |
| --- | --- |

(14)

Ja kopēju interešu krājumus izmanto arī trešās valstis, Savienībai būtu jāsadarbojas ar šīm trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka minētie krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķiem, jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, un šo regulu. Ja oficiāla vienošanās netiek panākta, Savienībai būtu jāpieliek visas pūles, lai kopīgi saskaņotu šādu krājumu zvejošanas kārtību nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību un tādējādi sekmēt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem.

| (15) | Plāna mērķim vajadzētu būt šādam: palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt mērķsugu krājumu MSY, īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentiskajiem krājumiem, kuriem piemēro nozvejas limitus, un veicināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejniecības un to sociālekonomiskos aspektus. Lai zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiktu samazināta līdz minimumam, ar plānu būtu jāīsteno arī ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā. Plānam vajadzētu būt saskanīgam ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli (saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK (10) un Padomes Direktīvas 92/43/EEK (11) mērķiem. Plānā būtu arī sīki jānosaka, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz visiem to sugu krājumiem, kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu. |
| --- | --- |

(15)

Plāna mērķim vajadzētu būt šādam: palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt mērķsugu krājumu MSY, īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentiskajiem krājumiem, kuriem piemēro nozvejas limitus, un veicināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejniecības un to sociālekonomiskos aspektus. Lai zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiktu samazināta līdz minimumam, ar plānu būtu jāīsteno arī ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā. Plānam vajadzētu būt saskanīgam ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli (saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK (10) un Padomes Direktīvas 92/43/EEK (11) mērķiem. Plānā būtu arī sīki jānosaka, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz visiem to sugu krājumiem, kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu.

| (16) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar tās 2. panta 2. punktā izklāstītajiem mērķiem un atbilstu daudzgadu plānos noteiktajiem mērķapjomiem, termiņiem un ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(16)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā prasīts, lai zvejas iespējas tiktu noteiktas saskaņā ar tās 2. panta 2. punktā izklāstītajiem mērķiem un atbilstu daudzgadu plānos noteiktajiem mērķapjomiem, termiņiem un ierobežojumiem.

| (17) | Ir lietderīgi noteikt MSY sasniegšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (F) mērķapjomu, kas izteikts ar vērtību diapazoniem, kuri atbilst MSY sasniegšanai (F
  MSY
  ). Minētie ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu pamatotie diapazoni ir nepieciešami, lai nodrošinātu elastību, kas ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. F
  MSY
  diapazoni būtu jāaprēķina konkrēti ICES, kura tos jo īpaši iekļauj periodiski sniegtajā ieteikumā par nozveju, vai līdzīgai Savienības vai starptautiskā līmenī atzītai neatkarīgai zinātniskai struktūrai. Pamatojoties uz plānu, diapazoni būtu jānosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. Diapazona augšējā robeža būtu jānosaka tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. Minētajai augšējai robežai būtu jāatbilst arī tā sauktajam ICES ieteikuma principam, proti, ja nārsta bara biomasas vai skaitliskuma rādītāji ir slikti, F jāsamazina līdz vērtībai, kas nepārsniedz augšējo robežu, kura aprēķināta, F
  MSY
  punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai skaitliskumu attiecīgajā kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) gadā, dalot ar MSY Btrigger. Šos apsvērumus un ieteikuma principu ICES izmanto, kad tā sniedz zinātnisko ieteikumu par zvejas izraisītu zivju mirstību un nozvejas iespējām. |
| --- | --- |

(17)

Ir lietderīgi noteikt MSY sasniegšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (F) mērķapjomu, kas izteikts ar vērtību diapazoniem, kuri atbilst MSY sasniegšanai (F
  MSY
  ). Minētie ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu pamatotie diapazoni ir nepieciešami, lai nodrošinātu elastību, kas ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. F
  MSY
  diapazoni būtu jāaprēķina konkrēti ICES, kura tos jo īpaši iekļauj periodiski sniegtajā ieteikumā par nozveju, vai līdzīgai Savienības vai starptautiskā līmenī atzītai neatkarīgai zinātniskai struktūrai. Pamatojoties uz plānu, diapazoni būtu jānosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. Diapazona augšējā robeža būtu jānosaka tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. Minētajai augšējai robežai būtu jāatbilst arī tā sauktajam ICES ieteikuma principam, proti, ja nārsta bara biomasas vai skaitliskuma rādītāji ir slikti, F jāsamazina līdz vērtībai, kas nepārsniedz augšējo robežu, kura aprēķināta, F
  MSY
  punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai skaitliskumu attiecīgajā kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) gadā, dalot ar MSY Btrigger. Šos apsvērumus un ieteikuma principu ICES izmanto, kad tā sniedz zinātnisko ieteikumu par zvejas izraisītu zivju mirstību un nozvejas iespējām.

| (18) | Lai noteiktu zvejas iespējas, būtu jānosaka parasti lietojamo F
  MSY
  diapazonu augšējais slieksnis un – ja tiek uzskatīts, ka konkrētais krājums ir labā stāvoklī, – minētā diapazona augšējā robeža atsevišķos gadījumos. Līdz šai augšējai robežai zvejas iespējas būtu jāspēj noteikt tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām vai novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados. |
| --- | --- |

(18)

Lai noteiktu zvejas iespējas, būtu jānosaka parasti lietojamo F
  MSY
  diapazonu augšējais slieksnis un – ja tiek uzskatīts, ka konkrētais krājums ir labā stāvoklī, – minētā diapazona augšējā robeža atsevišķos gadījumos. Līdz šai augšējai robežai zvejas iespējas būtu jāspēj noteikt tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir nepieciešams, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām vai novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai ierobežotu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados.

| (19) | Attiecīgai konsultatīvajai padomei vajadzētu būt iespējamam ieteikt Komisijai pārvaldības pieeju, kuras mērķis ir ierobežot konkrētu šajā regulā uzskaitīto krājumu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados. Padomei vajadzētu būt iespējamam ņemt vērā šādus ieteikumus, kad tā nosaka zvejas iespējas, ar noteikumu, ka šīs zvejas iespējas atbilst plānā noteiktajiem mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem. |
| --- | --- |

(19)

Attiecīgai konsultatīvajai padomei vajadzētu būt iespējamam ieteikt Komisijai pārvaldības pieeju, kuras mērķis ir ierobežot konkrētu šajā regulā uzskaitīto krājumu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados. Padomei vajadzētu būt iespējamam ņemt vērā šādus ieteikumus, kad tā nosaka zvejas iespējas, ar noteikumu, ka šīs zvejas iespējas atbilst plānā noteiktajiem mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem.

| (20) | Ja šādi ar MSY saistīti mērķapjomi ir pieejami, aizsardzības pasākumu piemērošanas vajadzībām ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kurus zivju krājumiem izsaka ar nārsta bara biomasas robežvērtību, bet Norvēģijas omāram – ar skaitliskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

(20)

Ja šādi ar MSY saistīti mērķapjomi ir pieejami, aizsardzības pasākumu piemērošanas vajadzībām ir jānosaka saglabāšanas references rādītāji, kurus zivju krājumiem izsaka ar nārsta bara biomasas robežvērtību, bet Norvēģijas omāram – ar skaitliskuma robežvērtību.

| (21) | Būtu jāparedz pienācīgi aizsardzības pasākumi, kurus veic gadījumā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par minētajām robežvērtībām. Aizsardzības pasākumiem būtu jāietver zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Minētie pasākumi pēc vajadzības būtu jāpapildina ar citiem piemērotiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar minētās regulas 13. pantu. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jāparedz pienācīgi aizsardzības pasākumi, kurus veic gadījumā, ja krājuma apmērs kļūst mazāks par minētajām robežvērtībām. Aizsardzības pasākumiem būtu jāietver zvejas iespēju samazināšana un īpaši saglabāšanas pasākumi gadījumos, kad zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi. Minētie pasākumi pēc vajadzības būtu jāpapildina ar citiem piemērotiem pasākumiem, kā, piemēram, Komisijas pasākumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantu vai dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar minētās regulas 13. pantu.

| (22) | Būtu jāparedz iespēja Norvēģijas omāra KPN četros īpašos pārvaldības apgabalos noteikt, summējot katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus katrā pārvaldības apgabalā. Tomēr tam nebūtu jāliedz pieņemt pasākumus, ar kuriem aizsargā konkrētas funkcionālās vienības. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jāparedz iespēja Norvēģijas omāra KPN četros īpašos pārvaldības apgabalos noteikt, summējot katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus katrā pārvaldības apgabalā. Tomēr tam nebūtu jāliedz pieņemt pasākumus, ar kuriem aizsargā konkrētas funkcionālās vienības.

| (23) | Lai jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā piemērotu reģionālu pieeju, ir lietderīgi paredzēt iespēju rietumu ūdeņos veikt tehniskus pasākumus, kas attiecas uz visiem krājumiem. |
| --- | --- |

(23)

Lai jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā piemērotu reģionālu pieeju, ir lietderīgi paredzēt iespēju rietumu ūdeņos veikt tehniskus pasākumus, kas attiecas uz visiem krājumiem.

| (24) | Zvejas piepūles ierobežošanas režīms attiecībā uz jūrasmēli Lamanša rietumu daļā ir izrādījies efektīvs pārvaldības līdzeklis, kas papildina zvejas iespēju noteikšanu. Tāpēc šāds zvejas piepūles ierobežojums plānā būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(24)

Zvejas piepūles ierobežošanas režīms attiecībā uz jūrasmēli Lamanša rietumu daļā ir izrādījies efektīvs pārvaldības līdzeklis, kas papildina zvejas iespēju noteikšanu. Tāpēc šāds zvejas piepūles ierobežojums plānā būtu jāsaglabā.

| (25) | Gadījumos, kad atpūtas zvejas izraisīta mirstība būtiski ietekmē krājumu, kuru pārvalda saskaņā ar MSY, Padomei vajadzētu būt iespējai noteikt nediskriminējošus ierobežojumus atpūtas zvejniekiem. Nosakot šādus ierobežojumus, Padomei būtu jāatsaucas uz pārredzamiem un objektīviem kritērijiem. Attiecīgā gadījumā dalībvalstīm būtu jāveic samērīgi vajadzīgie kontroles un datu vākšanas pasākumi, lai ticami aplēstu faktiskos atpūtas nozvejas apjomus. |
| --- | --- |

(25)

Gadījumos, kad atpūtas zvejas izraisīta mirstība būtiski ietekmē krājumu, kuru pārvalda saskaņā ar MSY, Padomei vajadzētu būt iespējai noteikt nediskriminējošus ierobežojumus atpūtas zvejniekiem. Nosakot šādus ierobežojumus, Padomei būtu jāatsaucas uz pārredzamiem un objektīviem kritērijiem. Attiecīgā gadījumā dalībvalstīm būtu jāveic samērīgi vajadzīgie kontroles un datu vākšanas pasākumi, lai ticami aplēstu faktiskos atpūtas nozvejas apjomus.

| (26) | Lai izpildītu izkraušanas pienākumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā, plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi, kuri sīkāk jāizklāsta saskaņā ar minētās Regulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(26)

Lai izpildītu izkraušanas pienākumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā, plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi, kuri sīkāk jāizklāsta saskaņā ar minētās Regulas 18. pantu.

| (27) | Kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1380/2013, būtu jānosaka kopīgo ieteikumu iesniegšanas termiņš pārvaldībā tieši ieinteresētajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(27)

Kā prasīts Regulā (ES) Nr. 1380/2013, būtu jānosaka kopīgo ieteikumu iesniegšanas termiņš pārvaldībā tieši ieinteresētajām dalībvalstīm.

| (28) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, kuru, pamatodamās uz zinātnisko ieteikumu, periodiski veic Komisija. Plāns būtu jāizvērtē līdz 2024. gada 27. martam un pēc tam reizi piecos gados. Minētais laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 10. panta 3. punktu būtu jāparedz noteikumi par šīs regulas piemērošanas atbilstības un efektivitātes novērtējumu, kuru, pamatodamās uz zinātnisko ieteikumu, periodiski veic Komisija. Plāns būtu jāizvērtē līdz 2024. gada 27. martam un pēc tam reizi piecos gados. Minētais laikposms ļauj pilnībā īstenot izkraušanas pienākumu, kā arī pieņemt un īstenot reģionalizētus pasākumus un konstatēt to ietekmi uz krājumiem un zvejniecībām. Tas turklāt ir minimālais laikposms, ko prasa zinātniskās struktūras.

| (29) | Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai šo regulu grozītu vai papildinātu attiecībā uz šajā regulā noteikto krājumu pielāgojumiem pēc krājumu ģeogrāfiskā sadalījuma izmaiņām, korektīviem pasākumiem, izkraušanas pienākuma īstenošanu un ierobežojumiem attiecīgo dalībvalstu flotu kopējai kapacitātei. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (12). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(29)

Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai šo regulu grozītu vai papildinātu attiecībā uz šajā regulā noteikto krājumu pielāgojumiem pēc krājumu ģeogrāfiskā sadalījuma izmaiņām, korektīviem pasākumiem, izkraušanas pienākuma īstenošanu un ierobežojumiem attiecīgo dalībvalstu flotu kopējai kapacitātei. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (12). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (30) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir lietderīgi precizēt, ka pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti nolūkā sasniegt plāna mērķus, var uzskatīt par tiesīgiem pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (13). |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, ir lietderīgi precizēt, ka pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti nolūkā sasniegt plāna mērķus, var uzskatīt par tiesīgiem pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (13).

| (31) | Piemērojot dinamiskas atsauces uz F
  MSY
  diapazoniem un uz saglabāšanas references rādītājiem, tiek nodrošināts, ka minētie zvejas iespēju noteikšanā būtiskie parametri nenoveco un ka Padome vienmēr var izmantot labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Minētā pieeja, kas paredz nodrošināt dinamiskas atsauces uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, būtu jāievēro, arī pārvaldot zivju krājumus Baltijas jūrā. Būtu arī jāprecizē, ka izkraušanas pienākums neattiecas uz atpūtas zveju apgabalos, uz kuriem attiecas daudzgadu plāns Baltijas jūras zvejniecībām. Tāpēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1139 (14) būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(31)

Piemērojot dinamiskas atsauces uz F
  MSY
  diapazoniem un uz saglabāšanas references rādītājiem, tiek nodrošināts, ka minētie zvejas iespēju noteikšanā būtiskie parametri nenoveco un ka Padome vienmēr var izmantot labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Minētā pieeja, kas paredz nodrošināt dinamiskas atsauces uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, būtu jāievēro, arī pārvaldot zivju krājumus Baltijas jūrā. Būtu arī jāprecizē, ka izkraušanas pienākums neattiecas uz atpūtas zveju apgabalos, uz kuriem attiecas daudzgadu plāns Baltijas jūras zvejniecībām. Tāpēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1139 (14) būtu jāgroza.

| (32) | Būtu jāpārskata Norvēģijas omāra minimālais saglabāšanas references izmērs Skagerakā un Kategatā. Būtu arī jāprecizē, ka izkraušanas pienākums neattiecas uz atpūtas zveju apgabalos, uz kuriem attiecas daudzgadu plāns Ziemeļjūras zvejniecībām. Tāpēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (15) būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(32)

Būtu jāpārskata Norvēģijas omāra minimālais saglabāšanas references izmērs Skagerakā un Kategatā. Būtu arī jāprecizē, ka izkraušanas pienākums neattiecas uz atpūtas zveju apgabalos, uz kuriem attiecas daudzgadu plāns Ziemeļjūras zvejniecībām. Tāpēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (15) būtu jāgroza.

| (33) | Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(33)

Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 būtu jāatceļ.

| (34) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 4. punktu pirms plāna izstrādes pabeigšanas tika pienācīgi novērtēta tā iespējamā ekonomiskā un sociālā ietekme, |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 4. punktu pirms plāna izstrādes pabeigšanas tika pienācīgi novērtēta tā iespējamā ekonomiskā un sociālā ietekme,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz turpmāk uzskaitītajiem bentiskajiem krājumiem, tostarp dziļūdens krājumiem, rietumu ūdeņos, un – ja minētie krājumi uzturas arī ārpus rietumu ūdeņiem – blakusesošajos ūdeņos, kā arī zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto:

| 1) | melnā mataste (Aphanopus carbo) ICES 1., 2., 4., 6.–8., 10. un 14. apakšapgabalā un 3.a, 5.a, 5.b, 9.a un 12.b rajonā; |
| --- | --- |

1)

melnā mataste (Aphanopus carbo) ICES 1., 2., 4., 6.–8., 10. un 14. apakšapgabalā un 3.a, 5.a, 5.b, 9.a un 12.b rajonā;

| 2) | strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) ICES 6. un 7. apakšapgabalā un 5.b rajonā; |
| --- | --- |

2)

strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) ICES 6. un 7. apakšapgabalā un 5.b rajonā;

| 3) | jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax) ICES 4.b, 4.c, 7.a, 7.d–h, 8.a un 8.b rajonā; |
| --- | --- |

3)

jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax) ICES 4.b, 4.c, 7.a, 7.d–h, 8.a un 8.b rajonā;

| 4) | jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax) ICES 6.a, 7.b un 7.j rajonā; |
| --- | --- |

4)

jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax) ICES 6.a, 7.b un 7.j rajonā;

| 5) | jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax) ICES 8.c un 9.a rajonā; |
| --- | --- |

5)

jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax) ICES 8.c un 9.a rajonā;

| 6) | menca (Gadus morhua) ICES 7.a rajonā; |
| --- | --- |

6)

menca (Gadus morhua) ICES 7.a rajonā;

| 7) | menca (Gadus morhua) ICES 7.e–k rajonā; |
| --- | --- |

7)

menca (Gadus morhua) ICES 7.e–k rajonā;

| 8) | megrimi (Lepidorhombus spp.) ICES 4.a un 6.a rajonā; |
| --- | --- |

8)

megrimi (Lepidorhombus spp.) ICES 4.a un 6.a rajonā;

| 9) | megrimi (Lepidorhombus spp.) ICES 6.b rajonā; |
| --- | --- |

9)

megrimi (Lepidorhombus spp.) ICES 6.b rajonā;

| 10) | megrimi (Lepidorhombus spp.) ICES 7.b–k, 8.a, 8.b un 8.d rajonā; |
| --- | --- |

10)

megrimi (Lepidorhombus spp.) ICES 7.b–k, 8.a, 8.b un 8.d rajonā;

| 11) | megrimi (Lepidorhombus spp.) ICES 8.c un 9.a rajonā; |
| --- | --- |

11)

megrimi (Lepidorhombus spp.) ICES 8.c un 9.a rajonā;

| 12) | jūrasvelni (Lophiidae) ICES 7.b–k, 8.a, 8.b un 8.d rajonā; |
| --- | --- |

12)

jūrasvelni (Lophiidae) ICES 7.b–k, 8.a, 8.b un 8.d rajonā;

| 13) | jūrasvelni (Lophiidae) ICES 8.c un 9.a rajonā; |
| --- | --- |

13)

jūrasvelni (Lophiidae) ICES 8.c un 9.a rajonā;

| 14) | pikša (Melanogrammus aeglefinus) ICES 6.b rajonā; |
| --- | --- |

14)

pikša (Melanogrammus aeglefinus) ICES 6.b rajonā;

| 15) | pikša (Melanogrammus aeglefinus) ICES 7.a rajonā; |
| --- | --- |

15)

pikša (Melanogrammus aeglefinus) ICES 7.a rajonā;

| 16) | pikša (Melanogrammus aeglefinus) ICES 7.b–k rajonā; |
| --- | --- |

16)

pikša (Melanogrammus aeglefinus) ICES 7.b–k rajonā;

| 17) | merlangs (Merlangius merlangus) ICES 7.b, 7.c un 7.e–k rajonā; |
| --- | --- |

17)

merlangs (Merlangius merlangus) ICES 7.b, 7.c un 7.e–k rajonā;

| 18) | merlangs (Merlangius merlangus) ICES 8. apakšapgabalā un 9.a rajonā; |
| --- | --- |

18)

merlangs (Merlangius merlangus) ICES 8. apakšapgabalā un 9.a rajonā;

| 19) | heks (Merluccius merluccius) ICES 4., 6. un 7. apakšapgabalā un 3.a, 8.a. 8.b un 8.d rajonā; |
| --- | --- |

19)

heks (Merluccius merluccius) ICES 4., 6. un 7. apakšapgabalā un 3.a, 8.a. 8.b un 8.d rajonā;

| 20) | heks (Merluccius merluccius) ICES 8.c un 9.a rajonā; |
| --- | --- |

20)

heks (Merluccius merluccius) ICES 8.c un 9.a rajonā;

| 21) | zilā jūras līdaka (Molva dypterygia) ICES 6. un 7. apakšapgabalā un 5.b rajonā; |
| --- | --- |

21)

zilā jūras līdaka (Molva dypterygia) ICES 6. un 7. apakšapgabalā un 5.b rajonā;

| 22) | Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) ICES 6. apakšapgabalā un 5.b rajonā šādās funkcionālajās vienībās:






  — | Ziemeļminča (11. FV), |
| --- | --- | --- |

22)

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) ICES 6. apakšapgabalā un 5.b rajonā šādās funkcionālajās vienībās:

—

Ziemeļminča (11. FV),

| — | Dienvidminča (12. FV), |
| --- | --- |

—

Dienvidminča (12. FV),

| — | Fērtofklaida (13. FV), |
| --- | --- |

—

Fērtofklaida (13. FV),

| — | 6.a rajonā ārpus funkcionālajām vienībām (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas); |
| --- | --- |

—

6.a rajonā ārpus funkcionālajām vienībām (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas);

| 23) | Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) ICES 7. apakšapgabalā šādās funkcionālajās vienībās:






  — | Īrijas jūras austrumdaļa (14. FV), |
| --- | --- | --- |

23)

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) ICES 7. apakšapgabalā šādās funkcionālajās vienībās:

—

Īrijas jūras austrumdaļa (14. FV),

| — | Īrijas jūras rietumdaļa (15. FV), |
| --- | --- |

—

Īrijas jūras rietumdaļa (15. FV),

| — | Porkupīnas sēklis (16. FV), |
| --- | --- |

—

Porkupīnas sēklis (16. FV),

| — | Eranas salu ūdeņi (17. FV), |
| --- | --- |

—

Eranas salu ūdeņi (17. FV),

| — | Īrijas jūra (19. FV), |
| --- | --- |

—

Īrijas jūra (19. FV),

| — | Ķeltu jūra (20.–21. FV), |
| --- | --- |

—

Ķeltu jūra (20.–21. FV),

| — | Bristoles līcis (22. FV), |
| --- | --- |

—

Bristoles līcis (22. FV),

| — | ārpus funkcionālajām vienībām (Ķeltu jūras dienviddaļa, ūdeņi uz dienvidrietumiem no Īrijas); |
| --- | --- |

—

ārpus funkcionālajām vienībām (Ķeltu jūras dienviddaļa, ūdeņi uz dienvidrietumiem no Īrijas);

| 24) | Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) ICES 8.a, 8.b, 8.d un 8.e rajonā šādā funkcionālajā vienībā:






  — | Biskajas līča ziemeļu un centrālā daļa (23. un 24. FV); |
| --- | --- | --- |

24)

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) ICES 8.a, 8.b, 8.d un 8.e rajonā šādā funkcionālajā vienībā:

—

Biskajas līča ziemeļu un centrālā daļa (23. un 24. FV);

| 25) | Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1. zonā šādās funkcionālajās vienībās:






  — | Atlantijas okeāna austrumu daļas Pireneju pussalas ūdeņos, ūdeņos uz rietumiem no Galisijas un Ziemeļportugāles (26. un 27. FV), |
| --- | --- | --- |

25)

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1. zonā šādās funkcionālajās vienībās:

—

Atlantijas okeāna austrumu daļas Pireneju pussalas ūdeņos, ūdeņos uz rietumiem no Galisijas un Ziemeļportugāles (26. un 27. FV),

| — | Atlantijas okeāna austrumu daļas Pireneju pussalas ūdeņos un ūdeņos uz dienvidrietumiem un dienvidiem no Portugāles (28. un 29. FV), |
| --- | --- |

—

Atlantijas okeāna austrumu daļas Pireneju pussalas ūdeņos un ūdeņos uz dienvidrietumiem un dienvidiem no Portugāles (28. un 29. FV),

| — | Atlantijas okeāna austrumu daļas Pireneju pussalas ūdeņos un Kadisas līcī (30. FV); |
| --- | --- |

—

Atlantijas okeāna austrumu daļas Pireneju pussalas ūdeņos un Kadisas līcī (30. FV);

| 26) | sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) ICES 9. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

26)

sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) ICES 9. apakšapgabalā;

| 27) | jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) ICES 7.d rajonā; |
| --- | --- |

27)

jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) ICES 7.d rajonā;

| 28) | jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) ICES 7.e rajonā; |
| --- | --- |

28)

jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) ICES 7.e rajonā;

| 29) | pollaks (Pollachius pollachius) ICES 6. un 7. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

29)

pollaks (Pollachius pollachius) ICES 6. un 7. apakšapgabalā;

| 30) | parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 5., 12. un 14. apakšapgabalā un 6.b rajonā; |
| --- | --- |

30)

parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 5., 12. un 14. apakšapgabalā un 6.b rajonā;

| 31) | parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 7.d rajonā; |
| --- | --- |

31)

parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 7.d rajonā;

| 32) | parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 7.e rajonā; |
| --- | --- |

32)

parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 7.e rajonā;

| 33) | parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 7.f un 7.g rajonā; |
| --- | --- |

33)

parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 7.f un 7.g rajonā;

| 34) | parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 7.h, 7.j un 7.k rajonā; |
| --- | --- |

34)

parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 7.h, 7.j un 7.k rajonā;

| 35) | parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 8.a un 8.b rajonā; |
| --- | --- |

35)

parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 8.a un 8.b rajonā;

| 36) | parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 8.c un 9.a rajonā. |
| --- | --- |

36)

parastā jūrasmēle (Solea solea) ICES 8.c un 9.a rajonā.

Ja zinātniskais ieteikums konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras liecina, ka šā punkta pirmajā daļā minēto krājumu ģeogrāfiskais sadalījums ir mainījies, Komisija saskaņā ar 18. pantu var pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu šo regulu un koriģētu šā punkta pirmajā daļā norādītos apgabalus nolūkā atspoguļot minētās izmaiņas. Šādas korekcijas nepaplašina krājuma apgabalus tā, lai tie sniegtos ārpus Savienības ūdeņiem ICES 4.–10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zonā.

2.   Ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, Komisija uzskata, ka 1. punkta pirmajā daļā noteiktais krājumu saraksts ir jāgroza, Komisija var iesniegt priekšlikumu grozīt minēto sarakstu.

3.   Attiecībā uz blakusesošajiem ūdeņiem, uz kuriem attiecas šā panta 1. punkts, piemēro tikai šīs regulas 4. un 7. pantu un 8. pantā paredzētos pasākumus, kas saistīti ar zvejas iespējām.

4.   Šo regulu piemēro arī piezvejām, kas rietumu ūdeņos gūtas, zvejojot 1. punktā minētos krājumus. Tomēr tad, ja ar biomasu saistīti F
  MSY
  diapazoni un aizsardzības pasākumi attiecībā uz minētajiem krājumiem ir noteikti citos Savienības tiesību aktos, ar kuriem izveido daudzgadu plānus, piemēro noteiktos diapazonus un aizsardzības pasākumus.

5.   Šajā regulā ir arī precizēts, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz visiem to sugu krājumiem, kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu.

6.   Šīs regulas 9. pantā izklāstītie tehniskie pasākumi ir piemērojami visiem krājumiem rietumu ūdeņos.

2. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (16) 4. pantā un Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 (17) 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

16

17

| 1) | “rietumu ūdeņi” ir ziemeļrietumu ūdeņi (ICES 5. apakšapgabals (izņemot 5.a rajonu, 5.b rajonā – tikai Savienības ūdeņi), 6. un 7. apakšapgabals) un dienvidrietumu ūdeņi (ICES 8., 9. un 10. apakšapgabals (ūdeņi ap Azoru salām) un CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zona (ūdeņi ap Madeiru un Kanāriju salām)); |
| --- | --- |

1)

“rietumu ūdeņi” ir ziemeļrietumu ūdeņi (ICES 5. apakšapgabals (izņemot 5.a rajonu, 5.b rajonā – tikai Savienības ūdeņi), 6. un 7. apakšapgabals) un dienvidrietumu ūdeņi (ICES 8., 9. un 10. apakšapgabals (ūdeņi ap Azoru salām) un CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zona (ūdeņi ap Madeiru un Kanāriju salām));

ICES

ICES

CECAF

| 2) | “F
  MSY
  diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %; |
| --- | --- |

2)

“F
  MSY
  diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %;

MSY

ICES

MSY

MSY

lim

| 3) | “MSY Flower” ir F
  MSY
  diapazona mazākā vērtība; |
| --- | --- |

3)

“MSY Flower” ir F
  MSY
  diapazona mazākā vērtība;

MSY

lower

MSY

| 4) | “MSY Fupper” ir F
  MSY
  diapazona lielākā vērtība; |
| --- | --- |

4)

“MSY Fupper” ir F
  MSY
  diapazona lielākā vērtība;

MSY

upper

MSY

| 5) | “F
  MSY
  punkta vērtība” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; |
| --- | --- |

5)

“F
  MSY
  punkta vērtība” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu;

MSY

| 6) | “F
  MSY
  apakšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no MSY Flower līdz F
  MSY
  punkta vērtībai; |
| --- | --- |

6)

“F
  MSY
  apakšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no MSY Flower līdz F
  MSY
  punkta vērtībai;

MSY

MSY

lower

MSY

| 7) | “F
  MSY
  augšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no F
  MSY
  punkta vērtības līdz MSY Fupper punkta vērtībai; |
| --- | --- |

7)

“F
  MSY
  augšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no F
  MSY
  punkta vērtības līdz MSY Fupper punkta vērtībai;

MSY

MSY

MSY

upper

| 8) | “Blim” ir nārsta bara biomasas limita references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un par kuru mazāka rādītāja gadījumā var samazināties reproduktīvā spēja; |
| --- | --- |

8)

“Blim” ir nārsta bara biomasas limita references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un par kuru mazāka rādītāja gadījumā var samazināties reproduktīvā spēja;

lim

ICES

| 9) | “MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs vai – Norvēģijas omāra gadījumā – skaitliskuma references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas spēj nodrošināt ilgtermiņā MSY. |
| --- | --- |

9)

“MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs vai – Norvēģijas omāra gadījumā – skaitliskuma references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas spēj nodrošināt ilgtermiņā MSY.

MSY

trigger

ICES

MSY

II NODAĻA

MĒRĶI

3. pants

Mērķi

1.   Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt to, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY.

2.   Plāns veicina izmetumu izskaušanu, novēršot un pēc iespējas samazinot nevēlamas nozvejas, un palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz sugām, kurām piemēro nozvejas limitus un šo regulu.

3.   Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiek samazināta līdz minimumam. Tas ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā un jo īpaši ar mērķi sasniegt labu vides stāvokli līdz 2020. gadam, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā.

4.   Plāna mērķis jo īpaši ir:

| a) | nodrošināt, ka tiek izpildīti Direktīvas 2008/56/EK I pielikuma 3. raksturlieluma nosacījumi; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, ka tiek izpildīti Direktīvas 2008/56/EK I pielikuma 3. raksturlieluma nosacījumi;

| b) | palīdzēt sasniegt pārējos Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā; un |
| --- | --- |

b)

palīdzēt sasniegt pārējos Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam, cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā; un

| c) | palīdzēt īstenot Direktīvas 2009/147/EK 4. un 5. pantā un Direktīvas 92/43/EEK 6. un 12. pantā noteiktos mērķus, jo īpaši lai līdz minimumam samazinātu zvejas darbību nelabvēlīgo ietekmi uz apdraudētām dzīvotnēm un aizsargājamām sugām. |
| --- | --- |

c)

palīdzēt īstenot Direktīvas 2009/147/EK 4. un 5. pantā un Direktīvas 92/43/EEK 6. un 12. pantā noteiktos mērķus, jo īpaši lai līdz minimumam samazinātu zvejas darbību nelabvēlīgo ietekmi uz apdraudētām dzīvotnēm un aizsargājamām sugām.

5.   Plāna pasākumus veic saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Ja dati nav pietiekami, attiecīgajos krājumos tiecas sasniegt līdzvērtīgu saglabāšanas pakāpi.

III NODAĻA

MĒRĶAPJOMI

4. pants

Mērķapjomi

1.   Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu, kas atbilst 2. pantā definētajiem F
  MSY
  diapazoniem, 1. panta 1. punktā minētajos krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur F
  MSY
  diapazonos saskaņā ar šo pantu.

2.   Pamatojoties uz plānu, minētos F
  MSY
  diapazonus pieprasa konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras.

3.   Kad Padome saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu kādam krājumam nosaka zvejas iespējas, tā minētās iespējas nosaka F
  MSY
  apakšējā diapazonā, kāds uz doto brīdi pieejams attiecīgajam krājumam.

4.   Neatkarīgi no 1. un 3. punkta zvejas iespējas kādam krājumam drīkst noteikt tādā līmenī, kas ir zemāks nekā F
  MSY
  diapazoni.

5.   Neatkarīgi no 3. un 4. punkta zvejas iespējas krājumam var noteikt saskaņā ar F
  MSY
  augšējo diapazonu, kāds uz doto brīdi pieejams attiecīgajam krājumam, ar noteikumu, ka 1. panta 1. punktā minētais krājums ir virs MSY Btrigger, un to dara:

| a) | ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

a)

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus;

| b) | ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika; vai |
| --- | --- |

b)

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika; vai

| c) | lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %. |
| --- | --- |

c)

lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %.

6.   Ja 1. panta 1. punktā minētam krājumam nevar noteikt F
  MSY
  diapazonus, jo nav pieejama atbilstoša zinātniskā informācija, tad šo krājumu pārvalda saskaņā ar 5. pantu līdz brīdim, kad atbilstīgi šā panta 2. punktam tiek iegūti F
  MSY
  diapazoni.

7.   Zvejas iespējas jebkurā gadījumā nosaka tā, lai nodrošinātu, ka varbūtība, ka nārsta bara biomasa kļūst mazāka par Blim, ir mazāka par 5 %.

5. pants

Piezvejas krājumu pārvaldība

1.   Šīs regulas 1. panta 4. punktā minēto krājumu pārvaldības pasākumus un attiecīgā gadījumā arī zvejas iespējas nosaka, ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, un tie atbilst 3. pantā noteiktajiem mērķiem.

2.   Ja atbilstoša zinātniskā informācija nav pieejama, 1. panta 4. punktā minētos krājumus pārvalda saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā, un saskaņā ar šīs regulas 3. panta 5. punktu.

3.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 5. punktu jauktu sugu zvejniecību pārvaldībā attiecībā uz šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajiem krājumiem ņem vērā grūtības vienlaicīgi zvejot visus krājumus MSY līmenī, jo īpaši situācijās, kad tas izraisa zvejniecības priekšlaicīgu slēgšanu.

6. pants

Krājuma zvejas iespēju atšķirību ierobežojumi

Attiecīgā konsultatīvā padome var ieteikt Komisijai tādu pārvaldības pieeju, kuras mērķis ir ierobežot konkrētu 1. panta 1. punktā uzskaitīto krājumu zvejas iespēju atšķirības dažādos gados.

Padome var ņemt vērā šādus ieteikumus, kad tā nosaka zvejas iespējas, ar noteikumu, ka šīs zvejas iespējas atbilst 4. un 8. pantam.

IV NODAĻA

AIZSARDZĪBAS PASĀKUMI

7. pants

Saglabāšanas references rādītāji

Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai konkrēti ICES vai līdzīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga zinātniska struktūra, pamatojoties uz plānu, sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus:

ICES

| a) | MSY Btrigger 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem; |
| --- | --- |

a)

MSY Btrigger 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem;

MSY

trigger

| b) | Blim 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem. |
| --- | --- |

b)

Blim 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem.

lim

8. pants

Aizsardzības pasākumi

1.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums konkrētā gadā ir mazāks par MSY Btrigger, tiek pieņemti visi atbilstīgie korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, neatkarīgi no 4. panta 3. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā līmenī, kas atbilst zvejas izraisītai zivju mirstībai, kura, ņemot vērā biomasas samazinājumu, ir mazāka par F
  MSY
  augšējo diapazonu.

2.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums ir mazāks par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši šie korektīvie pasākumi, neatkarīgi no 4. panta 3. punkta, var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā vai funkcionālajā vienībā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu.

3.   Šajā pantā minētie korektīvie pasākumi var ietvert:

| a) | ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu; |
| --- | --- |

a)

ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu;

| b) | pasākumus saskaņā ar šīs regulas 9. pantu. |
| --- | --- |

b)

pasākumus saskaņā ar šīs regulas 9. pantu.

4.   Ja nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra gadījumā – skaitliskums ir mazāks par 7. pantā minētajiem līmeņiem, šajā pantā minētos pasākumus izvēlas atkarībā no situācijas būtības, smaguma, ilguma un atkārtošanās.

V NODAĻA

TEHNISKIE PASĀKUMI

9. pants

Tehniskie pasākumi

1.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu šo regulu attiecībā uz šādiem tehniskiem pasākumiem:

| a) | zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un zvejas rīku izmantošanas noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; |
| --- | --- |

a)

zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un zvejas rīku izmantošanas noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

| b) | zvejas rīku pārveidojumu vai palīgierīču specifikācijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; |
| --- | --- |

b)

zvejas rīku pārveidojumu vai palīgierīču specifikācijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

| c) | konkrētu zvejas rīku izmantošanas un zvejas darbību ierobežojumi vai aizliegumi, kas noteiktos apgabalos vai laikposmos vajadzīgi, lai aizsargātu nārstojošas zivis, par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas zivis vai nemērķa sugu zivis vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; un |
| --- | --- |

c)

konkrētu zvejas rīku izmantošanas un zvejas darbību ierobežojumi vai aizliegumi, kas noteiktos apgabalos vai laikposmos vajadzīgi, lai aizsargātu nārstojošas zivis, par minimālo saglabāšanas references izmēru mazākas zivis vai nemērķa sugu zivis vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; un

| d) | minimālā saglabāšanas references izmēra noteikšana jebkuram krājumam, kam piemēro šo regulu, ar mērķi nodrošināt jūras organismu mazuļu aizsardzību. |
| --- | --- |

d)

minimālā saglabāšanas references izmēra noteikšana jebkuram krājumam, kam piemēro šo regulu, ar mērķi nodrošināt jūras organismu mazuļu aizsardzību.

2.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem palīdz sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus.

VI NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

10. pants

Zvejas iespējas

1.   Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantu iedala tām pieejamās zvejas iespējas, tās ņem vērā jauktu sugu zvejniecībās iesaistīto kuģu iespējamo nozvejas sastāvu.

2.   Dalībvalstis pēc paziņošanas Komisijai var mainīties ar visām iedalītajām zvejas iespējām vai to daļu, kas tām piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu.

3.   Neskarot 8. pantu, KPN Norvēģijas omāra krājumiem rietumu ūdeņos var noteikt pārvaldības apgabaliem, kas atbilst 1. panta 1. punkta pirmās daļas 22)–25) apakšpunktā definētajām teritorijām. Šādos gadījumos KPN pārvaldības apgabalā var noteikt, summējot minēto funkcionālo vienību un ārpus funkcionālajām vienībām esošo statistisko taisnstūru nozvejas limitus.

11. pants

Atpūtas zveja

1.   Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē zvejas izraisītu zivju mirstību kādā no krājumiem, kas minēti 1. panta 1. punktā, Padome var atpūtas zvejai noteikt nediskriminējošus zvejas limitus.

2.   Padome, nosakot 1. punktā minētos limitus, pamatojas uz pārredzamiem un objektīviem kritērijiem, tostarp vides, sociālajiem un ekonomiskajiem kritērijiem. Izmantojamie kritēriji var jo īpaši attiekties uz atpūtas zvejas ietekmi uz vidi, minētās darbības sabiedrisko nozīmi un tās devumu piekrastes teritoriju ekonomikā.

3.   Attiecīgā gadījumā dalībvalstis veic vajadzīgus un samērīgus uzraudzības un datu vākšanas pasākumus, lai ticami aplēstu faktisko nozveju.

12. pants

Zvejas piepūles ierobežojumi jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu daļā

1.   Šis plāns paredz, ka līdztekus KPN jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu daļā (ICES 7.e rajons) piemēro arī zvejas piepūles ierobežojumus.

2.   Padome, nosakot zvejas iespējas, katru gadu pieņem lēmumu par maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu kuģiem, kuri atrodas Lamanša rietumu daļā un izmanto rāmja traļus ar linuma acs izmēru, kas ir vienāds ar vai lielāks par 80 mm, un kuģiem, kuri atrodas Lamanša rietumu daļā un izmanto statiskos tīklus ar linuma acs izmēru, kas ir vienāds ar vai mazāks par 220 mm.

3.   Šā panta 2. punktā minēto maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu pielāgo tādā pašā proporcijā kā zvejas izraisītās zivju mirstības līmeņa pielāgojumus KPN izmaiņām.

VII NODAĻA

AR IZKRAUŠANAS PIENĀKUMU SAISTĪTIE NOTEIKUMI

13. pants

Noteikumi, kas saistīti ar izkraušanas pienākumu rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos

1.   Attiecībā uz visu to sugu krājumiem rietumu ūdeņos, kurām piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai šo regulu papildinātu ar sīkākiem minētā pienākuma elementiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā.

2.   Izkraušanas pienākumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā, nepiemēro attiecībā uz atpūtas zveju, tostarp gadījumos, kad Padome nosaka zvejas limitus saskaņā ar šīs regulas 11. pantu.

VIII NODAĻA

PIEKĻUVE ŪDEŅIEM UN RESURSIEM

14. pants

Zvejas atļaujas un maksimālā pieļaujamā kapacitāte

1.   Par katru no šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto ICES zonu katra dalībvalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu izsniedz zvejas atļaujas zvejas kuģiem, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu un iesaistās zvejas darbībās attiecīgajā apgabalā. Šādās zvejas atļaujās dalībvalstis var arī ierobežot tādu kuģu kopējo kapacitāti, kuri zvejo ar kādu konkrētu zvejas rīku.

2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 18. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, ar ko papildina šo regulu, nosakot ierobežojumus attiecīgo dalībvalstu flotu kopējai kapacitātei un tādējādi palīdzētu sasniegt šīs regulas 3. pantā nospraustos mērķus.

3.   Katra dalībvalsts izveido un uztur sarakstu ar kuģiem, kam ir 1. punktā minētās zvejas atļaujas, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē dara to pieejamu Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

IX NODAĻA

KOPĒJĀS INTERESĒS ESOŠU KRĀJUMU PĀRVALDĪBA

15. pants

Savienības un trešo valstu kopējās interesēs esošu krājumu pārvaldības principi un mērķi

1.   Ja kopēju interešu krājumus izmanto arī trešās valstis, Savienība sadarbojas ar šīm trešām valstīm, lai nodrošinātu, ka attiecīgie krājumi tiek pārvaldīti ilgtspējīgā veidā, kas ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 mērķiem, jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, un šo regulu. Ja oficiāla vienošanās netiek panākta, Savienība pieliek visas pūles, lai kopīgi saskaņotu šādu krājumu zvejošanas kārtību nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību un tādējādi sekmēt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības operatoriem.

2.   Ja krājumus pārvalda kopīgi ar trešām valstīm, Savienība var ar trešām valstīm apmainīties ar zvejas iespējām, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. panta 2. punktu.

X NODAĻA

REĢIONALIZĀCIJA

16. pants

Reģionālā sadarbība

1.   Šīs regulas 9. un 13. pantā un 14. panta 2. punktā minētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu.

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ziemeļrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus par ziemeļrietumu ūdeņiem un dienvidrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus par dienvidrietumu ūdeņiem. Minētās dalībvalstis var arī kopā iesniegt kopīgus ieteikumus par abiem ūdeņiem. Minētos ieteikumus iesniedz saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā 2020. gada 27. martā un pēc tam 12 mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar šo regulu 17. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums. Šādus ieteikumus attiecīgās dalībvalstis var iesniegt arī tad, kad tas ir vajadzīgs, jo īpaši ja strauji mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem, vai kad ir jārisina jaunākajā zinātniskajā ieteikumā norādītas ārkārtas situācijas. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā.

3.   Pilnvaras, ko piešķir saskaņā ar šīs regulas 9. un 13. pantu un 14. panta 2. punktu, neskar pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, tostarp saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013.

XI NODAĻA

IZVĒRTĒŠANA UN PROCEDŪRAS NOTEIKUMI

17. pants

Plāna izvērtēšana

Līdz 2024. gada 27. martam un pēc tam reizi piecos gados Komisija jo īpaši saistībā ar 3. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par plāna rezultātiem un ietekmi uz krājumiem, kuriem piemēro šo regulu, un uz zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto.

18. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 1. panta 1. punktā, 9. un 13. pantā un 14. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2019. gada 26. marta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 1. punktā, 9. un 13. pantā un 14. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 1. panta 1. punktu, 9. un 13. pantu un 14. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

XII NODAĻA

EIROPAS JŪRLIETU UN ZIVSAIMNIECĪBAS FONDA ATBALSTS

19. pants

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda atbalsts

Pagaidu pārtraukšanas pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu plāna mērķus, Regulas (ES) Nr. 508/2014 33. panta 1. punkta a) un c) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām uzskata par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu.

XIII NODAĻA

GROZĪJUMI REGULĀS (ES) 2016/1139 UN (ES) 2018/973

20. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2016/1139

Regulu (ES) 2016/1139 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  “2. pants
  Definīcijas
  Šajā regulā piemēro definīcijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un Regulas (EK) Nr. 2187/2005 2. pantā. Papildus piemēro šādas definīcijas:






  1) | “pelaģiskie krājumi” ir šīs regulas 1. panta 1. punkta c)–h) apakšpunktā uzskaitītie krājumi un jebkura šo krājumu kombinācija; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā un Regulas (EK) Nr. 2187/2005 2. pantā. Papildus piemēro šādas definīcijas:

1)

“pelaģiskie krājumi” ir šīs regulas 1. panta 1. punkta c)–h) apakšpunktā uzskaitītie krājumi un jebkura šo krājumu kombinācija;

| 2) | “F
  MSY
  diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %; |
| --- | --- |

2)

“F
  MSY
  diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %;

| 3) | “MSY Flower” ir F
  MSY
  diapazona mazākā vērtība; |
| --- | --- |

3)

“MSY Flower” ir F
  MSY
  diapazona mazākā vērtība;

| 4) | “MSY Fupper” ir F
  MSY
  diapazona lielākā vērtība; |
| --- | --- |

4)

“MSY Fupper” ir F
  MSY
  diapazona lielākā vērtība;

| 5) | “F
  MSY
  punkta vērtība” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; |
| --- | --- |

5)

“F
  MSY
  punkta vērtība” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu;

| 6) | “F
  MSY
  apakšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no MSY Flower līdz F
  MSY
  punkta vērtībai; |
| --- | --- |

6)

“F
  MSY
  apakšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no MSY Flower līdz F
  MSY
  punkta vērtībai;

| 7) | “F
  MSY
  augšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no F
  MSY
  punkta vērtības līdz MSY Fupper; |
| --- | --- |

7)

“F
  MSY
  augšējais diapazons” ir diapazons, kurā ietilpst vērtības no F
  MSY
  punkta vērtības līdz MSY Fupper;

| 8) | “Blim” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un par kuru mazāka rādītāja gadījumā var samazināties reproduktīvā spēja; |
| --- | --- |

8)

“Blim” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un par kuru mazāka rādītāja gadījumā var samazināties reproduktīvā spēja;

| 9) | “MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas ilgtermiņā spēj nodrošināt MSY; |
| --- | --- |

9)

“MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas ilgtermiņā spēj nodrošināt MSY;

| 10) | “attiecīgās dalībvalstis” ir pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis, proti, Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija.”; |
| --- | --- |

10)

“attiecīgās dalībvalstis” ir pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis, proti, Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija.”;

| 2) | regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  “4. pants
  Mērķapjomi

  1.   Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu, kas atbilst 2. pantā definētajiem F
  MSY
  diapazoniem, 1. panta 1. punktā minētajos krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur F
  MSY
  diapazonos saskaņā ar šo pantu.


  2.   Pamatojoties uz plānu, minētos F
  MSY
  diapazonus pieprasa konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras.


  3.   Kad Padome saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu kādam krājumam nosaka zvejas iespējas, tā minētās iespējas nosaka F
  MSY
  apakšējā diapazonā, kāds uz doto brīdi pieejams attiecīgajam krājumam.


  4.   Neatkarīgi no 1. un 3. punkta zvejas iespējas var noteikt tādā līmenī, kas ir zemāks nekā F
  MSY
  diapazoni.


  5.   Neatkarīgi no 3. un 4. punkta zvejas iespējas krājumam var noteikt saskaņā ar F
  MSY
  augšējo diapazonu, kāds uz doto brīdi pieejams attiecīgajam krājumam, ar noteikumu, ka 1. panta 1. punktā minētais krājums ir virs MSY Btrigger, un to dara:






  a) | ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Mērķapjomi

1.   Zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu, kas atbilst 2. pantā definētajiem F
  MSY
  diapazoniem, 1. panta 1. punktā minētajos krājumos sasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam uztur F
  MSY
  diapazonos saskaņā ar šo pantu.

2.   Pamatojoties uz plānu, minētos F
  MSY
  diapazonus pieprasa konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras.

3.   Kad Padome saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu kādam krājumam nosaka zvejas iespējas, tā minētās iespējas nosaka F
  MSY
  apakšējā diapazonā, kāds uz doto brīdi pieejams attiecīgajam krājumam.

4.   Neatkarīgi no 1. un 3. punkta zvejas iespējas var noteikt tādā līmenī, kas ir zemāks nekā F
  MSY
  diapazoni.

5.   Neatkarīgi no 3. un 4. punkta zvejas iespējas krājumam var noteikt saskaņā ar F
  MSY
  augšējo diapazonu, kāds uz doto brīdi pieejams attiecīgajam krājumam, ar noteikumu, ka 1. panta 1. punktā minētais krājums ir virs MSY Btrigger, un to dara:

a)

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus;

| b) | ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika; vai |
| --- | --- |

b)

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai novērstu būtisku kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika; vai

| c) | lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %. |
| --- | --- |

c)

lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %.

6.   Zvejas iespējas jebkurā gadījumā nosaka tā, lai nodrošinātu, ka varbūtība, ka nārsta bara biomasa kļūst mazāka par Blim, ir mazāka par 5 %.”;

| 3) | regulas III nodaļā pēc 4. panta iekļauj šādu pantu:

  “4.a pants
  Saglabāšanas references rādītāji
  Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, saskaņā ar plānu pieprasa konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras šādus saglabāšanas references rādītājus:






  a) | MSY Btrigger 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas III nodaļā pēc 4. panta iekļauj šādu pantu:

“4.a pants

Saglabāšanas references rādītāji

Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, saskaņā ar plānu pieprasa konkrēti no ICES vai līdzīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas neatkarīgas zinātniskas struktūras šādus saglabāšanas references rādītājus:

a)

MSY Btrigger 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem;

| b) | Blim 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem.”; |
| --- | --- |

b)

Blim 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem.”;

| 4) | regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

  “5. pants
  Aizsardzības pasākumi

  1.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa konkrētā gadā ir mazāka par MSY Btrigger, tiek pieņemti atbilstoši korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, neatkarīgi no 4. panta 3. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā līmenī, kas atbilst zvejas izraisītai zivju mirstībai, kura, ņemot vērā biomasas samazinājumu, ir mazāka par F
  MSY
  augšējo diapazonu.


  2.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši šie korektīvie pasākumi, neatkarīgi no 4. panta 3. punkta, var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā vai funkcionālajā vienībā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu.


  3.   Šajā pantā minētie korektīvie pasākumi var ietvert:






  a) | ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Aizsardzības pasākumi

1.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa konkrētā gadā ir mazāka par MSY Btrigger, tiek pieņemti atbilstoši korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, neatkarīgi no 4. panta 3. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā līmenī, kas atbilst zvejas izraisītai zivju mirstībai, kura, ņemot vērā biomasas samazinājumu, ir mazāka par F
  MSY
  augšējo diapazonu.

2.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši šie korektīvie pasākumi, neatkarīgi no 4. panta 3. punkta, var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā vai funkcionālajā vienībā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu.

3.   Šajā pantā minētie korektīvie pasākumi var ietvert:

a)

ārkārtas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. un 13. pantu;

| b) | pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. un 8. pantu. |
| --- | --- |

b)

pasākumus saskaņā ar šīs regulas 7. un 8. pantu.

4.   Ja nārsta bara biomasa ir zemāka par 4.a pantā minētajiem līmeņiem, šajā pantā minētos pasākumus izvēlas atkarībā no situācijas būtības, smaguma, ilguma un atkārtošanās.”;

| 5) | regulas 7. pantam pievieno šādu punktu:

  “3.   Izkraušanas pienākumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā, nepiemēro atpūtas zvejai, tostarp gadījumos, kad Padome nosaka zvejas limitus atpūtas zvejai.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 7. pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Izkraušanas pienākumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā, nepiemēro atpūtas zvejai, tostarp gadījumos, kad Padome nosaka zvejas limitus atpūtas zvejai.”;

| 6) | regulas I un II pielikumu svītro. |
| --- | --- |

6)

regulas I un II pielikumu svītro.

21. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2018/973

Regulu (ES) 2018/973 groza šādi:

| 1) | regulas 9. pantam pievieno šādu punktu:

  “3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikuma, minimālais saglabāšanas references izmērs Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus) ICES 3.a rajonā ir 105 mm.
  Šo punktu piemēro līdz Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikuma pēdējai piemērošanas dienai.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 9. pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikuma, minimālais saglabāšanas references izmērs Norvēģijas omāram (Nephrops norvegicus) ICES 3.a rajonā ir 105 mm.

Šo punktu piemēro līdz Regulas (EK) Nr. 850/98 XII pielikuma pēdējai piemērošanas dienai.”;

| 2) | regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

  “11. pants
  Ar izkraušanas pienākumu saistītie noteikumi Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā

  1.   Attiecībā uz visiem sugu krājumiem Ziemeļjūrā, kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu piemēro izkraušanas pienākumu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 16. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, lai papildinātu šo regulu ar detalizētu informāciju par to, kā īstenot šo pienākumu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā.


  2.   Izkraušanas pienākumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā, nepiemēro attiecībā uz atpūtas zveju, tostarp gadījumos, kad Padome nosaka zvejas limitus atpūtas zvejai saskaņā ar šīs regulas 10. panta 4. punktu.” |
| --- | --- |

2)

regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

Ar izkraušanas pienākumu saistītie noteikumi Savienības ūdeņos Ziemeļjūrā

1.   Attiecībā uz visiem sugu krājumiem Ziemeļjūrā, kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu piemēro izkraušanas pienākumu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 16. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, lai papildinātu šo regulu ar detalizētu informāciju par to, kā īstenot šo pienākumu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā.

2.   Izkraušanas pienākumu, kas paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā, nepiemēro attiecībā uz atpūtas zveju, tostarp gadījumos, kad Padome nosaka zvejas limitus atpūtas zvejai saskaņā ar šīs regulas 10. panta 4. punktu.”

XIV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

22. pants

Atcelšana

1.   Atceļ šādas regulas:

| a) | Regula (EK) Nr. 811/2004; |
| --- | --- |

a)

Regula (EK) Nr. 811/2004;

| b) | Regula (EK) Nr. 2166/2005; |
| --- | --- |

b)

Regula (EK) Nr. 2166/2005;

| c) | Regula (EK) Nr. 388/2006; |
| --- | --- |

c)

Regula (EK) Nr. 388/2006;

| d) | Regula (EK) Nr. 509/2007; |
| --- | --- |

d)

Regula (EK) Nr. 509/2007;

| e) | Regula (EK) Nr. 1300/2008. |
| --- | --- |

e)

Regula (EK) Nr. 1300/2008.

2.   Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

23. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 19. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  OV C 440, 6.12.2018., 171. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 12. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 5. marta lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Pireneju pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

10

(11)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

11

(12)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1139 (2016. gada 6. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (2018. gada 4. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 (OV L 179, 16.7.2018., 1. lpp.).

15

(16)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).

17

---

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgs paziņojums

Eiropas Parlaments un Padome plāno atcelt pilnvaras pieņemt tehniskus pasākumus, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 8. pantu, kad tās pieņems jaunu regulējumu par tehniskiem pasākumiem, ietverot pilnvaras attiecībā uz šiem pasākumiem.

---

| 25.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/18

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/473

(2019. gada 19. marts)

par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru

(kodificēta versija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 768/2005 (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ minētā regula būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 768/2005 (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ minētā regula būtu jākodificē.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (5) iekļauta prasība dalībvalstīm nodrošināt efektīvu kopējās zivsaimniecības politikas kontroli, pārbaudi un izpildi, un tālab sadarboties savā starpā un ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (5) iekļauta prasība dalībvalstīm nodrošināt efektīvu kopējās zivsaimniecības politikas kontroli, pārbaudi un izpildi, un tālab sadarboties savā starpā un ar trešām valstīm.

| (3) | Lai izpildītu minētos pienākumus, dalībvalstīm jākoordinē kontroles un pārbaudes pasākumi savās sauszemes teritorijās, Savienības ūdeņos un starptautiskos ūdeņos, ievērojot starptautiskās tiesības un jo īpaši Savienības saistības reģionālās zivsaimniecības organizācijās un saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Lai izpildītu minētos pienākumus, dalībvalstīm jākoordinē kontroles un pārbaudes pasākumi savās sauszemes teritorijās, Savienības ūdeņos un starptautiskos ūdeņos, ievērojot starptautiskās tiesības un jo īpaši Savienības saistības reģionālās zivsaimniecības organizācijās un saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar trešām valstīm.

| (4) | Neviena pārbaudes sistēma nevar būt rentabla, ja tā nenodrošina pārbaudes uz sauszemes. Šāda iemesla dēļ kopējiem izvietošanas plāniem būtu jāattiecas uz sauszemes teritorijām. |
| --- | --- |

(4)

Neviena pārbaudes sistēma nevar būt rentabla, ja tā nenodrošina pārbaudes uz sauszemes. Šāda iemesla dēļ kopējiem izvietošanas plāniem būtu jāattiecas uz sauszemes teritorijām.

| (5) | Tādai sadarbībai, operatīvi koordinējot kontroles un pārbaudes pasākumus, būtu jādod ieguldījums dzīvo ūdens resursu ilgtspējīgā izmantošanā, kā arī jānodrošina viendabīga konkurences vide tiem, kas zivsaimniecības nozarē ir iesaistīti šādā izmantošanā, tādējādi mazinot konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(5)

Tādai sadarbībai, operatīvi koordinējot kontroles un pārbaudes pasākumus, būtu jādod ieguldījums dzīvo ūdens resursu ilgtspējīgā izmantošanā, kā arī jānodrošina viendabīga konkurences vide tiem, kas zivsaimniecības nozarē ir iesaistīti šādā izmantošanā, tādējādi mazinot konkurences traucējumus.

| (6) | Efektīva zivsaimniecības kontrole un pārbaude ir uzskatāma par būtiski svarīgu, lai apkarotu nelegālu, neziņotu un nereglamentētu zveju. |
| --- | --- |

(6)

Efektīva zivsaimniecības kontrole un pārbaude ir uzskatāma par būtiski svarīgu, lai apkarotu nelegālu, neziņotu un nereglamentētu zveju.

| (7) | Neskarot dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013, ir vajadzīga tehniska un administratīva Savienības struktūra, kas organizētu dalībvalstu sadarbību un koordināciju starp tām attiecībā uz zivsaimniecības kontroli un pārbaudi. |
| --- | --- |

(7)

Neskarot dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013, ir vajadzīga tehniska un administratīva Savienības struktūra, kas organizētu dalībvalstu sadarbību un koordināciju starp tām attiecībā uz zivsaimniecības kontroli un pārbaudi.

| (8) | Savienības Zivsaimniecības kontroles aģentūrai (“Aģentūra”) būtu jāspēj atbalstīt kopējās zivsaimniecības politikas kontroles sistēmas vienotu īstenošanu, nodrošināt operatīvās sadarbības organizēšanu, sniegt palīdzību dalībvalstīm un izveidot ārkārtas vienību, ja ir atklāts nopietns kopējās zivsaimniecības politikas apdraudējums. Tai arī būtu jāspēj nodrošināt sevi ar vajadzīgajām iekārtām, lai īstenotu kopējus izvietošanas plānus un sadarbotos ES integrētās jūrniecības politikas īstenošanā. |
| --- | --- |

(8)

Savienības Zivsaimniecības kontroles aģentūrai (“Aģentūra”) būtu jāspēj atbalstīt kopējās zivsaimniecības politikas kontroles sistēmas vienotu īstenošanu, nodrošināt operatīvās sadarbības organizēšanu, sniegt palīdzību dalībvalstīm un izveidot ārkārtas vienību, ja ir atklāts nopietns kopējās zivsaimniecības politikas apdraudējums. Tai arī būtu jāspēj nodrošināt sevi ar vajadzīgajām iekārtām, lai īstenotu kopējus izvietošanas plānus un sadarbotos ES integrētās jūrniecības politikas īstenošanā.

| (9) | Aģentūrai pēc Komisijas lūguma būtu jāvar palīdzēt Savienībai un dalībvalstīm attiecībās ar trešām valstīm vai reģionālām zivsaimniecības organizācijām, vai abām un sadarboties ar to kompetentām iestādēm, ņemot vērā Savienības starptautiskās saistības. |
| --- | --- |

(9)

Aģentūrai pēc Komisijas lūguma būtu jāvar palīdzēt Savienībai un dalībvalstīm attiecībās ar trešām valstīm vai reģionālām zivsaimniecības organizācijām, vai abām un sadarboties ar to kompetentām iestādēm, ņemot vērā Savienības starptautiskās saistības.

| (10) | Turklāt ir jāstrādā, lai efektīvi piemērotu Savienības pārbaudes procedūras. Aģentūra laika gaitā varētu kļūt par zinātniskas un tehniskas palīdzības uzziņu avotu zivsaimniecības kontroles un pārbaudes sfērā. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt ir jāstrādā, lai efektīvi piemērotu Savienības pārbaudes procedūras. Aģentūra laika gaitā varētu kļūt par zinātniskas un tehniskas palīdzības uzziņu avotu zivsaimniecības kontroles un pārbaudes sfērā.

| (11) | Lai īstenotu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas paredz dzīvo ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, Savienība paredz pasākumus par dzīvo ūdens resursu saglabāšanu, apsaimniekošanu un izmantošanu. |
| --- | --- |

(11)

Lai īstenotu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas paredz dzīvo ūdens resursu ilgtspējīgu izmantošanu saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, Savienība paredz pasākumus par dzīvo ūdens resursu saglabāšanu, apsaimniekošanu un izmantošanu.

| (12) | Nodrošinot šādu pasākumu atbilstīgu izpildi, dalībvalstīm jāievieš attiecīgi kontroles un izpildes līdzekļi. Lai kontroli un izpildi darītu efektīvāku un iedarbīgāku, Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 47. panta 2. punktā minēto procedūru un saziņā ar attiecīgajām dalībvalstīm būtu lietderīgi paredzēt īpašas kontroles un pārbaudes programmas. |
| --- | --- |

(12)

Nodrošinot šādu pasākumu atbilstīgu izpildi, dalībvalstīm jāievieš attiecīgi kontroles un izpildes līdzekļi. Lai kontroli un izpildi darītu efektīvāku un iedarbīgāku, Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 47. panta 2. punktā minēto procedūru un saziņā ar attiecīgajām dalībvalstīm būtu lietderīgi paredzēt īpašas kontroles un pārbaudes programmas.

| (13) | Dalībvalstu operatīvās sadarbības koordinācijai, ko veic Aģentūra, būtu jānotiek, pamatojoties uz kopējiem izvietošanas plāniem, saskaņā ar kuriem organizē attiecīgo dalībvalstu pieejamo kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantojumu tā, lai darbotos kontroles un pārbaudes programmas. Dalībvalstu veiktām zivsaimniecības kontroles un pārbaudes darbībām būtu jānotiek saskaņā ar vienotiem kontroles un pārbaudes pasākumu kritērijiem, prioritātēm, standartiem un procedūrām, pamatojoties uz šīm programmām. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstu operatīvās sadarbības koordinācijai, ko veic Aģentūra, būtu jānotiek, pamatojoties uz kopējiem izvietošanas plāniem, saskaņā ar kuriem organizē attiecīgo dalībvalstu pieejamo kontroles un pārbaudes līdzekļu izmantojumu tā, lai darbotos kontroles un pārbaudes programmas. Dalībvalstu veiktām zivsaimniecības kontroles un pārbaudes darbībām būtu jānotiek saskaņā ar vienotiem kontroles un pārbaudes pasākumu kritērijiem, prioritātēm, standartiem un procedūrām, pamatojoties uz šīm programmām.

| (14) | Kontroles un pārbaudes programmu pieņemšana uzliek dalībvalstīm pienākumu efektīvi nodrošināt resursus, kas vajadzīgi programmas īstenošanai. Dalībvalstīm uzreiz jādara Aģentūrai zināms, kādus kontroles un pārbaudes līdzekļus tās paredz lietot, īstenojot katru programmu. Kopējiem izvietošanas plāniem nebūtu jāuzliek nekādas papildu saistības attiecībā uz kontroli, pārbaudi un izpildi vai šajā sakarā vajadzīgo resursu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(14)

Kontroles un pārbaudes programmu pieņemšana uzliek dalībvalstīm pienākumu efektīvi nodrošināt resursus, kas vajadzīgi programmas īstenošanai. Dalībvalstīm uzreiz jādara Aģentūrai zināms, kādus kontroles un pārbaudes līdzekļus tās paredz lietot, īstenojot katru programmu. Kopējiem izvietošanas plāniem nebūtu jāuzliek nekādas papildu saistības attiecībā uz kontroli, pārbaudi un izpildi vai šajā sakarā vajadzīgo resursu nodrošinājumu.

| (15) | Kopējs izvietošanas plāns Aģentūrai būtu jāsagatavo vienīgi tad, ja tas ir paredzēts darba programmā. |
| --- | --- |

(15)

Kopējs izvietošanas plāns Aģentūrai būtu jāsagatavo vienīgi tad, ja tas ir paredzēts darba programmā.

| (16) | Darba programma būtu jāpieņem valdei, kas, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, nodrošina pietiekamu vienprātību, arī saskaņojot darba programmā Aģentūrai paredzētos uzdevumus un Aģentūrai pieejamos resursus. |
| --- | --- |

(16)

Darba programma būtu jāpieņem valdei, kas, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, nodrošina pietiekamu vienprātību, arī saskaņojot darba programmā Aģentūrai paredzētos uzdevumus un Aģentūrai pieejamos resursus.

| (17) | Izpilddirektora galvenais uzdevums būtu, apspriežoties ar valdes locekļiem un dalībvalstīm, nodrošināt, lai katra gada darba programmā iekļautajiem mērķiem atbilstu pietiekami resursi, ko Aģentūrai nodrošinājušas dalībvalstis, lai tā varētu veikt darba programmu. |
| --- | --- |

(17)

Izpilddirektora galvenais uzdevums būtu, apspriežoties ar valdes locekļiem un dalībvalstīm, nodrošināt, lai katra gada darba programmā iekļautajiem mērķiem atbilstu pietiekami resursi, ko Aģentūrai nodrošinājušas dalībvalstis, lai tā varētu veikt darba programmu.

| (18) | Izpilddirektoram būtu arī jāsastāda precīzi izvietošanas plāni, izmantojot resursus, ko dalībvalstis atvēlējušas katras kontroles un pārbaudes programmas izpildei, un respektējot īpašajā kontroles un pārbaudes programmā izklāstītos noteikumus un mērķus, kas ir kopējā izvietošanas plāna pamatā, kā arī citus attiecīgus noteikumus, piemēram, par Savienības norīkotiem inspektoriem. |
| --- | --- |

(18)

Izpilddirektoram būtu arī jāsastāda precīzi izvietošanas plāni, izmantojot resursus, ko dalībvalstis atvēlējušas katras kontroles un pārbaudes programmas izpildei, un respektējot īpašajā kontroles un pārbaudes programmā izklāstītos noteikumus un mērķus, kas ir kopējā izvietošanas plāna pamatā, kā arī citus attiecīgus noteikumus, piemēram, par Savienības norīkotiem inspektoriem.

| (19) | Šajā sakarā izpilddirektoram plānošana jāvada tā, lai dalībvalstis, pamatojoties uz savu darba pieredzi, laicīgi iesniegtu komentārus, reizē nepārkāpjot Aģentūras darba plānu un šajā regulā paredzētos termiņus. Izpilddirektoram ir jāņem vērā attiecīgo dalībvalstu ieinteresētība tajās zivsaimniecības jomās, uz ko attiecas katrs plāns. Nodrošinot efektīvu un laicīgu kopējo kontroles un pārbaudes darbību koordināciju, ir jāparedz procedūra, kas ļautu pieņemt lēmumus par plānu pieņemšanu, ja attiecīgās dalībvalstis nevar savstarpēji vienoties. |
| --- | --- |

(19)

Šajā sakarā izpilddirektoram plānošana jāvada tā, lai dalībvalstis, pamatojoties uz savu darba pieredzi, laicīgi iesniegtu komentārus, reizē nepārkāpjot Aģentūras darba plānu un šajā regulā paredzētos termiņus. Izpilddirektoram ir jāņem vērā attiecīgo dalībvalstu ieinteresētība tajās zivsaimniecības jomās, uz ko attiecas katrs plāns. Nodrošinot efektīvu un laicīgu kopējo kontroles un pārbaudes darbību koordināciju, ir jāparedz procedūra, kas ļautu pieņemt lēmumus par plānu pieņemšanu, ja attiecīgās dalībvalstis nevar savstarpēji vienoties.

| (20) | Sastādot un pieņemot kopējus izvietošanas plānus, kas attiecas uz ūdeņiem ārpus Savienības, procedūrai vajadzētu būt līdzīgai tai, kura attiecas uz Savienības ūdeņiem. Kopējiem izvietošanas plāniem būtu jābalstās uz starptautisku kontroles un pārbaudes programmu, ar ko īsteno Savienībai saistošas starptautiskas saistības kontroles un pārbaudes jomā. |
| --- | --- |

(20)

Sastādot un pieņemot kopējus izvietošanas plānus, kas attiecas uz ūdeņiem ārpus Savienības, procedūrai vajadzētu būt līdzīgai tai, kura attiecas uz Savienības ūdeņiem. Kopējiem izvietošanas plāniem būtu jābalstās uz starptautisku kontroles un pārbaudes programmu, ar ko īsteno Savienībai saistošas starptautiskas saistības kontroles un pārbaudes jomā.

| (21) | Lai īstenotu kopējos izvietošanas plānus, attiecīgām dalībvalstīm būtu jāapvieno un jāizvieto pieejamie kontroles un pārbaudes līdzekļi, ko tās atvēlējušas tādiem plāniem. Aģentūrai būtu jānovērtē, vai pieejamie kontroles un pārbaudes līdzekļi ir pietiekami, un vajadzības gadījumā attiecīgās dalībvalstis un Komisija jāinformē par to, ka līdzekļi nav pietiekami, lai pildītu kontroles un pārbaudes programmā izvirzītos uzdevumus. |
| --- | --- |

(21)

Lai īstenotu kopējos izvietošanas plānus, attiecīgām dalībvalstīm būtu jāapvieno un jāizvieto pieejamie kontroles un pārbaudes līdzekļi, ko tās atvēlējušas tādiem plāniem. Aģentūrai būtu jānovērtē, vai pieejamie kontroles un pārbaudes līdzekļi ir pietiekami, un vajadzības gadījumā attiecīgās dalībvalstis un Komisija jāinformē par to, ka līdzekļi nav pietiekami, lai pildītu kontroles un pārbaudes programmā izvirzītos uzdevumus.

| (22) | Dalībvalstīm būtu jāievēro saistības kontroles un pārbaudes jomā, jo īpaši, īstenojot īpašo kontroles un pārbaudes programmu, kas ir pieņemta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013, un Aģentūrai nevajadzētu būt pilnvarotai dalībvalstīm uzlikt papildu saistības vai sankcijas kopēju izvietošanas plānu sakarā. |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstīm būtu jāievēro saistības kontroles un pārbaudes jomā, jo īpaši, īstenojot īpašo kontroles un pārbaudes programmu, kas ir pieņemta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013, un Aģentūrai nevajadzētu būt pilnvarotai dalībvalstīm uzlikt papildu saistības vai sankcijas kopēju izvietošanas plānu sakarā.

| (23) | Aģentūrai būtu regulāri jāpārskata kopējo izvietošanas plānu efektivitāte. |
| --- | --- |

(23)

Aģentūrai būtu regulāri jāpārskata kopējo izvietošanas plānu efektivitāte.

| (24) | Būtu lietderīgi paredzēt iespēju paredzēt īpašus īstenošanas noteikumus, lai pieņemtu un apstiprinātu kopējos izvietošanas plānus. Šo iespēju varētu izmantot pēc Aģentūras darbības sākuma un tad, ja saskaņā ar izpilddirektora ieskatiem tādi noteikumi būtu jāparedz Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(24)

Būtu lietderīgi paredzēt iespēju paredzēt īpašus īstenošanas noteikumus, lai pieņemtu un apstiprinātu kopējos izvietošanas plānus. Šo iespēju varētu izmantot pēc Aģentūras darbības sākuma un tad, ja saskaņā ar izpilddirektora ieskatiem tādi noteikumi būtu jāparedz Savienības tiesību aktos.

| (25) | Aģentūrai vajadzētu būt tiesīgai pēc lūguma sniegt līgumpakalpojumus, kas attiecas uz kontroles un pārbaudes līdzekļiem, ko attiecīgās dalībvalstis lietos kopīgai izvietošanai. |
| --- | --- |

(25)

Aģentūrai vajadzētu būt tiesīgai pēc lūguma sniegt līgumpakalpojumus, kas attiecas uz kontroles un pārbaudes līdzekļiem, ko attiecīgās dalībvalstis lietos kopīgai izvietošanai.

| (26) | Lai Aģentūra varētu pildīt uzdevumus, Komisijai, dalībvalstīm un Aģentūrai pa informācijas sakaru tīkliem būtu jāapmainās ar būtisku informāciju par kontroli un pārbaudi. |
| --- | --- |

(26)

Lai Aģentūra varētu pildīt uzdevumus, Komisijai, dalībvalstīm un Aģentūrai pa informācijas sakaru tīkliem būtu jāapmainās ar būtisku informāciju par kontroli un pārbaudi.

| (27) | Aģentūras statusā un struktūrā būtu jāparedz atbilstība gaidāmo rezultātu objektivitātei, un jāļauj tai funkcionēt ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju. Tādējādi Aģentūrai būtu jāpiešķir juridiska, finansiāla un administratīva patstāvība, reizē uzturot ciešas saites ar Savienības iestādēm un dalībvalstīm. Lai to panāktu, Aģentūrai vajadzētu būt Savienības struktūrai ar juridiskās personas statusu, kura īsteno pilnvaras, kas tai piešķirtas ar šo regulu. |
| --- | --- |

(27)

Aģentūras statusā un struktūrā būtu jāparedz atbilstība gaidāmo rezultātu objektivitātei, un jāļauj tai funkcionēt ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju. Tādējādi Aģentūrai būtu jāpiešķir juridiska, finansiāla un administratīva patstāvība, reizē uzturot ciešas saites ar Savienības iestādēm un dalībvalstīm. Lai to panāktu, Aģentūrai vajadzētu būt Savienības struktūrai ar juridiskās personas statusu, kura īsteno pilnvaras, kas tai piešķirtas ar šo regulu.

| (28) | Attiecībā uz Aģentūras līgumsaistībām, uz ko attiecas tiesību akti, ko piemēro Aģentūras noslēgtiem līgumiem, saskaņā ar līgumā ietverto šķīrējtiesas klauzulu kompetencei būtu jābūt nodotai Eiropas Savienības Tiesai. Eiropas Savienības Tiesas kompetencē vajadzētu būt arī strīdiem par visu to kaitējumu kompensāciju, ko radījušas Aģentūras ārpuslīgumu saistības, ievērojot vispārējus tiesību principus, kas ir kopīgi dalībvalstu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz Aģentūras līgumsaistībām, uz ko attiecas tiesību akti, ko piemēro Aģentūras noslēgtiem līgumiem, saskaņā ar līgumā ietverto šķīrējtiesas klauzulu kompetencei būtu jābūt nodotai Eiropas Savienības Tiesai. Eiropas Savienības Tiesas kompetencē vajadzētu būt arī strīdiem par visu to kaitējumu kompensāciju, ko radījušas Aģentūras ārpuslīgumu saistības, ievērojot vispārējus tiesību principus, kas ir kopīgi dalībvalstu tiesību aktiem.

| (29) | Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu būt pārstāvētām valdē, kam uzticēts nodrošināt pareizu un efektīvu Aģentūras darbību. |
| --- | --- |

(29)

Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu būt pārstāvētām valdē, kam uzticēts nodrošināt pareizu un efektīvu Aģentūras darbību.

| (30) | Tā kā Aģentūrai ir jāpilda Savienības saistības un pēc Komisijas lūguma jāsadarbojas ar trešām valstīm un reģionālām zivsaimniecības organizācijām saskaņā ar Savienības starptautiskām saistībām, valdes priekšsēdētājs būtu jāievēl no Komisijas pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā Aģentūrai ir jāpilda Savienības saistības un pēc Komisijas lūguma jāsadarbojas ar trešām valstīm un reģionālām zivsaimniecības organizācijām saskaņā ar Savienības starptautiskām saistībām, valdes priekšsēdētājs būtu jāievēl no Komisijas pārstāvjiem.

| (31) | Nosakot balsošanas procedūru valdē, būtu jāņem vērā dalībvalstu un Komisijas ieinteresētība efektīvā Aģentūras darbībā. |
| --- | --- |

(31)

Nosakot balsošanas procedūru valdē, būtu jāņem vērā dalībvalstu un Komisijas ieinteresētība efektīvā Aģentūras darbībā.

| (32) | Būtu jāizveido Konsultatīva padome, lai konsultētu izpilddirektoru un nodrošinātu ciešu sadarbību ar ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

(32)

Būtu jāizveido Konsultatīva padome, lai konsultētu izpilddirektoru un nodrošinātu ciešu sadarbību ar ieinteresētajām pusēm.

| (33) | Būtu lietderīgi paredzēt, ka Konsultatīvās padomes pārstāvis bez balsstiesībām piedalās valdes sēdēs. |
| --- | --- |

(33)

Būtu lietderīgi paredzēt, ka Konsultatīvās padomes pārstāvis bez balsstiesībām piedalās valdes sēdēs.

| (34) | Ir jāparedz Aģentūras izpilddirektora iecelšana un atlaišana, kā arī noteikumi, kas reglamentē viņa darbības. |
| --- | --- |

(34)

Ir jāparedz Aģentūras izpilddirektora iecelšana un atlaišana, kā arī noteikumi, kas reglamentē viņa darbības.

| (35) | Lai veicinātu Aģentūras darbības pārskatāmību, Aģentūrai bez ierobežojumiem būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (6). |
| --- | --- |

(35)

Lai veicinātu Aģentūras darbības pārskatāmību, Aģentūrai bez ierobežojumiem būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (6).

| (36) | Fizisko personu privātās dzīves aizsardzības interesēs uz šo regulu būtu jāattiecina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (7). |
| --- | --- |

(36)

Fizisko personu privātās dzīves aizsardzības interesēs uz šo regulu būtu jāattiecina Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (7).

| (37) | Lai garantētu Aģentūras darbības patstāvību un neatkarību, tai būtu jāpiešķir patstāvīgs budžets, kuru veidotu Savienības iemaksa, kā arī maksājumi par Aģentūras sniegtiem līgumpakalpojumiem. Savienības budžeta procedūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Savienības iemaksu un visām citām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Finanšu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

(37)

Lai garantētu Aģentūras darbības patstāvību un neatkarību, tai būtu jāpiešķir patstāvīgs budžets, kuru veidotu Savienības iemaksa, kā arī maksājumi par Aģentūras sniegtiem līgumpakalpojumiem. Savienības budžeta procedūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Savienības iemaksu un visām citām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Finanšu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai.

| (38) | Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, Aģentūrai bez ierobežojumiem būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (8) un Aģentūrai būtu jāpievienojas 1999. gada 25. maijā noslēgtajam Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9). |
| --- | --- |

(38)

Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, Aģentūrai bez ierobežojumiem būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (8) un Aģentūrai būtu jāpievienojas 1999. gada 25. maijā noslēgtajam Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9).

| (39) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10), |
| --- | --- |

(39)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

MĒRĶIS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Mērķis

Ar šo regulu izveido Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (“Aģentūra”), kuras mērķis ir organizēt dalībvalstu izvērstu, operatīvu zivsaimniecības kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju un palīdzēt tām sadarboties, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, nodrošinot tās efektīvu un vienādu piemērošanu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir lietotas šādas definīcijas:

| a) | “kontrole un pārbaude” ir jebkādi dalībvalstu pasākumi, jo īpaši tādi, ko veic saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (11) 5., 11., 71., 91. un 117. pantu, un VII sadaļu, kontrolējot un pārbaudot zvejas darbības kopējās zivsaimniecības politikas piemērošanas jomā, tostarp pārraudzības un uzraudzības darbības, piemēram, kuģu satelītnovērošanas sistēmas un novērošanas programmas; |
| --- | --- |

a)

“kontrole un pārbaude” ir jebkādi dalībvalstu pasākumi, jo īpaši tādi, ko veic saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (11) 5., 11., 71., 91. un 117. pantu, un VII sadaļu, kontrolējot un pārbaudot zvejas darbības kopējās zivsaimniecības politikas piemērošanas jomā, tostarp pārraudzības un uzraudzības darbības, piemēram, kuģu satelītnovērošanas sistēmas un novērošanas programmas;

11

| b) | “kontroles un pārbaudes līdzekļi” ir pārraudzības kuģi, lidaparāti, transportlīdzekļi un citi materiāli resursi, kā arī inspektori, novērotāji un citi cilvēkresursi, ko dalībvalstis izmanto kontrolei un pārbaudei; |
| --- | --- |

b)

“kontroles un pārbaudes līdzekļi” ir pārraudzības kuģi, lidaparāti, transportlīdzekļi un citi materiāli resursi, kā arī inspektori, novērotāji un citi cilvēkresursi, ko dalībvalstis izmanto kontrolei un pārbaudei;

| c) | “kopējs izvietošanas plāns” ir plāns, kurā izklāstīti operatīvi pasākumi pieejamo kontroles un pārbaudes līdzekļu izvietošanai; |
| --- | --- |

c)

“kopējs izvietošanas plāns” ir plāns, kurā izklāstīti operatīvi pasākumi pieejamo kontroles un pārbaudes līdzekļu izvietošanai;

| d) | “starptautiska kontroles un pārbaudes programma” ir programma, kurā izklāstīti kopīgi kontroles un pārbaudes pasākumu mērķi, prioritātes un procedūras, lai īstenotu Savienības starptautiskās saistības, kas saistītas ar kontroli un pārbaudi; |
| --- | --- |

d)

“starptautiska kontroles un pārbaudes programma” ir programma, kurā izklāstīti kopīgi kontroles un pārbaudes pasākumu mērķi, prioritātes un procedūras, lai īstenotu Savienības starptautiskās saistības, kas saistītas ar kontroli un pārbaudi;

| e) | “īpaša kontroles un pārbaudes programma” ir programma, kurā ir izklāstīti kopīgu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantu paredzētu kontroles un pārbaudes darbību mērķi, prioritātes un procedūras; |
| --- | --- |

e)

“īpaša kontroles un pārbaudes programma” ir programma, kurā ir izklāstīti kopīgu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantu paredzētu kontroles un pārbaudes darbību mērķi, prioritātes un procedūras;

| f) | “zivsaimniecība” ir zvejas darbības, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 28) apakšpunktā; |
| --- | --- |

f)

“zivsaimniecība” ir zvejas darbības, kas definētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 28) apakšpunktā;

| g) | “Savienības norīkoti inspektori” ir inspektori, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. pantā minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

g)

“Savienības norīkoti inspektori” ir inspektori, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. pantā minētajā sarakstā.

II NODAĻA

AĢENTŪRAS PIENĀKUMI UN UZDEVUMI

3. pants

Pienākumi

Aģentūras pienākumi ir:

| a) | saskaņot dalībvalstu veiktos kontroles un pārbaudes pasākumus, kas attiecas uz Savienības saistībām kontroles un pārbaudes jomā; |
| --- | --- |

a)

saskaņot dalībvalstu veiktos kontroles un pārbaudes pasākumus, kas attiecas uz Savienības saistībām kontroles un pārbaudes jomā;

| b) | koordinēt attiecīgu dalībvalstu apvienotu kontroles un pārbaudes līdzekļu izvietošanu, ievērojot šo regulu; |
| --- | --- |

b)

koordinēt attiecīgu dalībvalstu apvienotu kontroles un pārbaudes līdzekļu izvietošanu, ievērojot šo regulu;

| c) | palīdzēt dalībvalstīm darīt zināmu informāciju par zvejas darbībām un kontroles un pārbaudes pasākumiem Komisijai un trešām personām; |
| --- | --- |

c)

palīdzēt dalībvalstīm darīt zināmu informāciju par zvejas darbībām un kontroles un pārbaudes pasākumiem Komisijai un trešām personām;

| d) | savas kompetences robežās palīdzēt dalībvalstīm īstenot to uzdevumus un saistības, ko uzliek kopējā zivsaimniecības politika; |
| --- | --- |

d)

savas kompetences robežās palīdzēt dalībvalstīm īstenot to uzdevumus un saistības, ko uzliek kopējā zivsaimniecības politika;

| e) | palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai saskaņot kopējās zivsaimniecības politikas piemērošanu visā Savienībā; |
| --- | --- |

e)

palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai saskaņot kopējās zivsaimniecības politikas piemērošanu visā Savienībā;

| f) | dot ieguldījumu dalībvalstu un Komisijas darbā, pētot un attīstot kontroles un pārbaudes paņēmienus; |
| --- | --- |

f)

dot ieguldījumu dalībvalstu un Komisijas darbā, pētot un attīstot kontroles un pārbaudes paņēmienus;

| g) | veicināt inspektoru mācību un pieredzes apmaiņas koordināciju dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

g)

veicināt inspektoru mācību un pieredzes apmaiņas koordināciju dalībvalstu starpā;

| h) | koordinēt nelegālas, neziņotas un nereglamentētas (“NNN”) zvejas apkarošanas operācijas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

h)

koordinēt nelegālas, neziņotas un nereglamentētas (“NNN”) zvejas apkarošanas operācijas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

| i) | palīdzēt kopējās zivsaimniecības politikas kontroles sistēmas vienveidīgā ieviešanā, konkrēti:






  — | organizēt dalībvalstu kontroles darbību operatīvo koordināciju, lai īstenotu īpašas kontroles un inspekcijas programmas, kontroles programmas, kas saistītas ar NNN zveju, un starptautiskas kontroles un inspekcijas programmas, |
| --- | --- | --- |

i)

palīdzēt kopējās zivsaimniecības politikas kontroles sistēmas vienveidīgā ieviešanā, konkrēti:

—

organizēt dalībvalstu kontroles darbību operatīvo koordināciju, lai īstenotu īpašas kontroles un inspekcijas programmas, kontroles programmas, kas saistītas ar NNN zveju, un starptautiskas kontroles un inspekcijas programmas,

| — | veikt inspekcijas, kas vajadzīgas, lai izpildītu Aģentūras uzdevumus saskaņā ar 19. pantu; |
| --- | --- |

—

veikt inspekcijas, kas vajadzīgas, lai izpildītu Aģentūras uzdevumus saskaņā ar 19. pantu;

| j) | nolūkā atbalstīt valstu iestādes, kuras veic krasta apsardzes funkcijas, kā izklāstīts šīs regulas 8. pantā, nodrošinot pakalpojumus, informāciju, iekārtas un apmācību, kā arī koordinējot vairākmērķu operācijas – sadarboties ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624 (12), un Eiropas Jūras drošības aģentūru, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (13), katrai darbojoties savu pilnvaru ietvaros. |
| --- | --- |

j)

nolūkā atbalstīt valstu iestādes, kuras veic krasta apsardzes funkcijas, kā izklāstīts šīs regulas 8. pantā, nodrošinot pakalpojumus, informāciju, iekārtas un apmācību, kā arī koordinējot vairākmērķu operācijas – sadarboties ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1624 (12), un Eiropas Jūras drošības aģentūru, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (13), katrai darbojoties savu pilnvaru ietvaros.

12

13

4. pants

Uzdevumi, kas attiecas uz Savienības starptautiskām saistībām kontroles un pārbaudes jomā

1.   Pēc Komisijas lūguma Aģentūra:

| a) | palīdz Savienībai un dalībvalstīm attiecībās ar trešām valstīm un reģionālām starptautiskām zivsaimniecības organizācijām, kurās ir iesaistījusies Savienība; |
| --- | --- |

a)

palīdz Savienībai un dalībvalstīm attiecībās ar trešām valstīm un reģionālām starptautiskām zivsaimniecības organizācijām, kurās ir iesaistījusies Savienība;

| b) | sadarbojas ar kompetentām reģionālu starptautisku zivsaimniecības organizāciju iestādēm saistībā ar Savienības saistībām kontroles un pārbaudes jomā, ievērojot sadarbības nolīgumus, kas noslēgti ar šādām struktūrām. |
| --- | --- |

b)

sadarbojas ar kompetentām reģionālu starptautisku zivsaimniecības organizāciju iestādēm saistībā ar Savienības saistībām kontroles un pārbaudes jomā, ievērojot sadarbības nolīgumus, kas noslēgti ar šādām struktūrām.

2.   Pēc Komisijas lūguma Aģentūra var sadarboties ar kompetentām trešo valstu iestādēm kontroles un pārbaudes jautājumos, ievērojot nolīgumus, ko Savienība noslēgusi ar šādām trešām valstīm.

3.   Aģentūra savas kompetences robežās var dalībvalstu vārdā veikt uzdevumus saskaņā ar starptautiskiem zivsaimniecības nolīgumiem, kuros Savienība ir līgumslēdzēja puse.

5. pants

Ar operatīvu koordināciju saistīti uzdevumi

1.   Aģentūras veiktā operatīvā koordinācija attiecas uz visu to darbību kontroli, uz ko attiecas kopējā zivsaimniecības politika.

2.   Operatīvas koordinācijas vajadzībām Aģentūra izstrādā kopējus izvietošanas plānus un saskaņā ar III nodaļu organizē operatīvu dalībvalstu veikto kontroles un pārbaudes pasākumu koordināciju.

3.   Pastiprinātas dalībvalstu darba operatīvās koordinācijas nolūkā Aģentūra kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm var izveidot darbības plānus un koordinēt to īstenošanu.

6. pants

Līgumpakalpojumi dalībvalstīm

Aģentūra pēc dalībvalstu lūguma var tām sniegt ar kontroli un pārbaudi saistītus līgumpakalpojumus sakarā ar saistībām attiecībā uz zivsaimniecību Savienības un/vai starptautiskos ūdeņos, arī kontroles un pārbaudes platformu fraktēšanu, darbību un personāla nodrošinājumu, un novērotāju nodrošināšanu kopīgās attiecīgo dalībvalstu darbībās.

7. pants

Palīdzība Komisijai un dalībvalstīm

Aģentūra palīdz Komisijai un dalībvalstīm, lai nodrošinātu to pienākumu augsta līmeņa vienveidīgu un efektīvu izpildi saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, tostarp cīņā pret NNN zveju, un palīdz tām to attiecībās ar trešām valstīm. Aģentūra jo īpaši:

| a) | izveido un izstrādā pamatprogrammu dalībvalstu zvejniecības inspekcijas instruktoru mācībām un organizē papildu mācības un seminārus minētajām ierēdņiem un citiem kontroles un inspekcijas darbībās iesaistītiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

a)

izveido un izstrādā pamatprogrammu dalībvalstu zvejniecības inspekcijas instruktoru mācībām un organizē papildu mācības un seminārus minētajām ierēdņiem un citiem kontroles un inspekcijas darbībās iesaistītiem darbiniekiem;

| b) | izveido un izstrādā pamatprogrammu Savienības inspektoru mācībām pirms to pirmās norīkošanas darbā un regulāri organizē papildu mācības un seminārus minētajiem ierēdņiem; |
| --- | --- |

b)

izveido un izstrādā pamatprogrammu Savienības inspektoru mācībām pirms to pirmās norīkošanas darbā un regulāri organizē papildu mācības un seminārus minētajiem ierēdņiem;

| c) | pēc dalībvalstu lūguma veic ar dalībvalstu kontroles un inspekcijas pasākumiem saistītu preču un pakalpojumu kopīgu iepirkumu, kā arī gatavo un koordinē dalībvalstu kopīgu izmēģinājuma projektu īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

pēc dalībvalstu lūguma veic ar dalībvalstu kontroles un inspekcijas pasākumiem saistītu preču un pakalpojumu kopīgu iepirkumu, kā arī gatavo un koordinē dalībvalstu kopīgu izmēģinājuma projektu īstenošanu;

| d) | izstrādā kopīgas darbības procedūras saistībā ar kontroles un inspekcijas darbībām, ko kopīgi veic divas vai vairāk dalībvalstis; |
| --- | --- |

d)

izstrādā kopīgas darbības procedūras saistībā ar kontroles un inspekcijas darbībām, ko kopīgi veic divas vai vairāk dalībvalstis;

| e) | izstrādā kritērijus kontroles un inspekcijas līdzekļu apmaiņai starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šādu līdzekļu nodrošināšanai no dalībvalstu puses; |
| --- | --- |

e)

izstrādā kritērijus kontroles un inspekcijas līdzekļu apmaiņai starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm un šādu līdzekļu nodrošināšanai no dalībvalstu puses;

| f) | veic riska analīzi, pamatojoties uz zvejas datiem par nozvejām, izkrāvumiem un zvejas piepūli, kā arī riska analīzi par neziņotiem izkrāvumiem, inter alia, datus par nozvejām un importu salīdzinot ar datiem par eksportu un par vietējo patēriņu; |
| --- | --- |

f)

veic riska analīzi, pamatojoties uz zvejas datiem par nozvejām, izkrāvumiem un zvejas piepūli, kā arī riska analīzi par neziņotiem izkrāvumiem, inter alia, datus par nozvejām un importu salīdzinot ar datiem par eksportu un par vietējo patēriņu;

inter alia

| g) | pēc Komisijas vai dalībvalstu pieprasījuma izstrādā kopīgu inspekcijas metodoloģiju un procedūras; |
| --- | --- |

g)

pēc Komisijas vai dalībvalstu pieprasījuma izstrādā kopīgu inspekcijas metodoloģiju un procedūras;

| h) | pēc dalībvalstu lūguma, palīdz tām ievērot to Savienības un starptautiskās saistības, tostarp cīņu pret NNN zveju, un saistības, ko noteikušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas; |
| --- | --- |

h)

pēc dalībvalstu lūguma, palīdz tām ievērot to Savienības un starptautiskās saistības, tostarp cīņu pret NNN zveju, un saistības, ko noteikušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas;

| i) | veicina un koordinē vienotas riska pārvaldības metodikas izstrādi savas kompetences jomā; |
| --- | --- |

i)

veicina un koordinē vienotas riska pārvaldības metodikas izstrādi savas kompetences jomā;

| j) | koordinē un veicina sadarbību starp dalībvalstīm un kopīgus standartus paraugu ņemšanas plānu izstrādei, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

j)

koordinē un veicina sadarbību starp dalībvalstīm un kopīgus standartus paraugu ņemšanas plānu izstrādei, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1224/2009.

8. pants

Eiropas sadarbība krasta apsardzes funkciju jomā

1.   Aģentūra sadarbībā ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un Eiropas Jūras drošības aģentūru atbalsta valstu iestādes, kuras veic krasta apsardzes funkcijas valstu un Savienības līmenī un vajadzības gadījumā starptautiskā līmenī:

| a) | koplietojot, apkopojot un analizējot informāciju, kas ir pieejama kuģu ziņošanas sistēmās un citās minēto aģentūru mitinātās vai minētajām aģentūrām pieejamās informācijas sistēmās, saskaņā ar to attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem un neskarot datu atrašanos dalībvalstu īpašumā; |
| --- | --- |

a)

koplietojot, apkopojot un analizējot informāciju, kas ir pieejama kuģu ziņošanas sistēmās un citās minēto aģentūru mitinātās vai minētajām aģentūrām pieejamās informācijas sistēmās, saskaņā ar to attiecīgajiem juridiskajiem pamatiem un neskarot datu atrašanos dalībvalstu īpašumā;

| b) | sniedzot uzraudzības un komunikācijas pakalpojumus uz progresīvu tehnoloģiju bāzes, tostarp izmantojot kosmosā bāzētu un zemes infrastruktūru un uz jebkura veida platformas uzmontētus sensorus; |
| --- | --- |

b)

sniedzot uzraudzības un komunikācijas pakalpojumus uz progresīvu tehnoloģiju bāzes, tostarp izmantojot kosmosā bāzētu un zemes infrastruktūru un uz jebkura veida platformas uzmontētus sensorus;

| c) | spēju veidošanas ceļā, izstrādājot pamatnostādnes un ieteikumus un izveidojot paraugpraksi, kā arī nodrošinot personāla apmācību un apmaiņu; |
| --- | --- |

c)

spēju veidošanas ceļā, izstrādājot pamatnostādnes un ieteikumus un izveidojot paraugpraksi, kā arī nodrošinot personāla apmācību un apmaiņu;

| d) | veicinot informācijas apmaiņu un sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā, tostarp analizējot darbības problēmas un apdraudējumus, kas rodas jūrniecības jomā; |
| --- | --- |

d)

veicinot informācijas apmaiņu un sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā, tostarp analizējot darbības problēmas un apdraudējumus, kas rodas jūrniecības jomā;

| e) | spēju koplietošanas ceļā, plānojot un īstenojot vairākmērķu operācijas un koplietojot līdzekļus un citas spējas, ciktāl šīs darbības koordinē minētās aģentūras un par tām ir saņemta attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu piekrišana. |
| --- | --- |

e)

spēju koplietošanas ceļā, plānojot un īstenojot vairākmērķu operācijas un koplietojot līdzekļus un citas spējas, ciktāl šīs darbības koordinē minētās aģentūras un par tām ir saņemta attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu piekrišana.

2.   Konkrētus veidus sadarbībai krasta apsardzes funkciju jomā starp Aģentūru, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un Eiropas Jūras drošības aģentūru nosaka ar darba vienošanos saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām un finanšu noteikumiem, ko piemēro minētajām aģentūrām. Šādu vienošanos apstiprina Aģentūras valde, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras valde un Eiropas Jūras drošības aģentūras Administratīvā padome.

3.   Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, Aģentūru, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un Eiropas Jūras drošības aģentūru, dara pieejamu praktisku rokasgrāmatu par Eiropas sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā. Minētā rokasgrāmata ietver pamatnostādnes, ieteikumus un paraugpraksi informācijas apmaiņai. Komisija rokasgrāmatu pieņem ieteikuma veidā.

III NODAĻA

OPERATĪVA KOORDINĀCIJA

9. pants

Savienības saistību īstenošana kontroles un inspekcijas jomā

1.   Pēc Komisijas lūguma Aģentūra, balstoties uz starptautiskām kontroles un inspekcijas programmām, koordinē dalībvalstu veiktās kontroles un inspekcijas darbības, izstrādājot kopējus izvietošanas plānus.

2.   Aģentūra var iegādāties, īrēt vai fraktēt iekārtas, kas ir vajadzīgas, lai īstenotu 1. punktā minētos kopējus izvietošanas plānus.

10. pants

Īpašu kontroles un inspekcijas programmu īstenošana

1.   Aģentūra koordinē īpašu kontroles un inspekcijas programmu īstenošanu, kuras, izmantojot kopējus izvietošanas plānus, izstrādātas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 95. pantu.

2.   Aģentūra var iegādāties, īrēt vai fraktēt iekārtas, kas ir vajadzīgas, lai īstenotu 1. punktā minētos kopējos izvietošanas plānus.

11. pants

Kopēju izvietošanas plānu saturs

Katrs kopējs izvietošanas plāns:

| a) | atbilst attiecīgām kontroles un pārbaudes programmas prasībām; |
| --- | --- |

a)

atbilst attiecīgām kontroles un pārbaudes programmas prasībām;

| b) | piemēro Komisijas kontroles un pārbaudes programmās paredzētos kritērijus, standartus, prioritātes un kopējās pārbaudes procedūras; |
| --- | --- |

b)

piemēro Komisijas kontroles un pārbaudes programmās paredzētos kritērijus, standartus, prioritātes un kopējās pārbaudes procedūras;

| c) | tiecas spēkā esošos attiecīgas valsts kontroles un pārbaudes līdzekļus, kas darīti zināmi saskaņā ar 12. panta 2. punktu, saskaņot ar vajadzībām un organizēt to izvietošanu; |
| --- | --- |

c)

tiecas spēkā esošos attiecīgas valsts kontroles un pārbaudes līdzekļus, kas darīti zināmi saskaņā ar 12. panta 2. punktu, saskaņot ar vajadzībām un organizēt to izvietošanu;

| d) | organizē izmantojumu cilvēkresursiem un materiālu resursiem, arī Savienības norīkoto inspektoru grupām no vairāk nekā vienas dalībvalsts, ņemot vērā termiņus un apgabalus, kuros tie jāizvieto; |
| --- | --- |

d)

organizē izmantojumu cilvēkresursiem un materiālu resursiem, arī Savienības norīkoto inspektoru grupām no vairāk nekā vienas dalībvalsts, ņemot vērā termiņus un apgabalus, kuros tie jāizvieto;

| e) | ņem vērā attiecīgo dalībvalstu spēkā esošās saistības citu kopēju izvietošanas plānu sakarā, kā arī konkrētus reģionālus un vietējus faktorus; |
| --- | --- |

e)

ņem vērā attiecīgo dalībvalstu spēkā esošās saistības citu kopēju izvietošanas plānu sakarā, kā arī konkrētus reģionālus un vietējus faktorus;

| f) | nosaka nosacījumus, ar ko saskaņā kādas dalībvalsts kontroles un pārbaudes līdzekļi var iebraukt ūdeņos, kas ir citas dalībvalsts suverenitātē un jurisdikcijā. |
| --- | --- |

f)

nosaka nosacījumus, ar ko saskaņā kādas dalībvalsts kontroles un pārbaudes līdzekļi var iebraukt ūdeņos, kas ir citas dalībvalsts suverenitātē un jurisdikcijā.

12. pants

Paziņojums par kontroles un pārbaudes līdzekļiem

1.   Dalībvalstis ik gadu pirms 15. oktobra dara Aģentūrai zināmu, kādi kontroles un pārbaudes līdzekļi, ko nākamā gadā varēs izmantot kontroles un pārbaudes vajadzībām, ir to rīcībā.

2.   Katra dalībvalsts vēlākais vienu mēnesi pēc paziņojuma par lēmumu, ar ko izveidota starptautiska kontroles un pārbaudes programma vai konkrēta, ar dalībvalsti saistīta kontroles un pārbaudes programma, dara Aģentūrai zināmu, ar kādiem līdzekļiem tā plāno to īstenot.

13. pants

Kopēju izvietošanas plānu pieņemšanas procedūra

1.   Pamatojoties uz 12. panta 2. punktā paredzētajiem paziņojumiem un trīs mēnešos pēc tāda paziņojuma saņemšanas Aģentūras izpilddirektors, apspriedies ar attiecīgām dalībvalstīm, izstrādā kopēja izvietošanas plāna projektu.

2.   Kopēja izvietošanas plāna projektā ir noteikts, kādus kontroles un pārbaudes līdzekļus var apvienot, lai, ņemot vērā attiecīgu dalībvalstu ieinteresētību konkrētās zivsaimniecības jomās, īstenotu kontroles un pārbaudes programmu, uz ko attiecas plāns.

Konkrētas dalībvalsts ieinteresētību kādā zivsaimniecības jomā vērtē, izmantojot šādus kritērijus, kuru relatīvais nozīmīgums ir atkarīgs no katra plāna īpašām pazīmēm:

| a) | relatīvais to ūdeņu apjoms, kuri ir tās suverenitātē vai jurisdikcijā – ja tādi ir – uz kuriem attiecas kopējais izvietošanas plāns; |
| --- | --- |

a)

relatīvais to ūdeņu apjoms, kuri ir tās suverenitātē vai jurisdikcijā – ja tādi ir – uz kuriem attiecas kopējais izvietošanas plāns;

| b) | tās teritorijā nozvejotā zivju daudzuma attiecība pret kopējo nozveju konkrētā atsauces periodā tajā zivsaimniecības jomā, uz ko attiecas kopējais izvietošanas plāns; |
| --- | --- |

b)

tās teritorijā nozvejotā zivju daudzuma attiecība pret kopējo nozveju konkrētā atsauces periodā tajā zivsaimniecības jomā, uz ko attiecas kopējais izvietošanas plāns;

| c) | relatīvais to Savienības zvejas kuģu daudzums (dzinēja jauda un bruto tonnāža), kuri brauc ar tās karogu un aktīvi zvejo tajā zivsaimniecības jomā, uz ko attiecas kopējais izvietošanas plāns, attiecībā pret kuģu kopskaitu, kuri aktīvi zvejo attiecīgajā zivsaimniecības jomā; |
| --- | --- |

c)

relatīvais to Savienības zvejas kuģu daudzums (dzinēja jauda un bruto tonnāža), kuri brauc ar tās karogu un aktīvi zvejo tajā zivsaimniecības jomā, uz ko attiecas kopējais izvietošanas plāns, attiecībā pret kuģu kopskaitu, kuri aktīvi zvejo attiecīgajā zivsaimniecības jomā;

| d) | piešķirtās kvotas relatīvais lielums vai, ja kvotu nav, nozvejas apjoms konkrētā atsauces posmā attiecībā uz minēto zivsaimniecības jomu. |
| --- | --- |

d)

piešķirtās kvotas relatīvais lielums vai, ja kvotu nav, nozvejas apjoms konkrētā atsauces posmā attiecībā uz minēto zivsaimniecības jomu.

3.   Ja, izstrādājot kopēju izvietošanas plānu, kļūst skaidrs, ka attiecīgas kontroles un pārbaudes programmas prasību izpildei trūkst pietiekamu kontroles un pārbaudes līdzekļu, izpilddirektors to uzreiz dara zināmu attiecīgām dalībvalstīm un Komisijai.

4.   Izpilddirektors kopējā izvietošanas plāna projektu tūlīt dara zināmu attiecīgām dalībvalstīm un Komisijai. Ja attiecīgās dalībvalstis vai Komisija piecpadsmit darba dienās pēc tam, kad plāns darīts zināms, pret to neiebilst, izpilddirektors to pieņem.

5.   Ja viena vai vairākas attiecīgas dalībvalstis vai Komisija iebilst pret to, izpilddirektors nodod jautājumu izskatīšanai Komisijā. Komisija var plānā izdarīt visus vajadzīgos labojumus un to pieņemt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 47. panta 2. punktā minēto procedūru.

6.   Aģentūra ik gadu, apspriežoties ar attiecīgām dalībvalstīm, pārskata visus kopējos izvietošanas plānus, ņemot vērā visas jaunas kontroles un pārbaudes programmas, kas attiecas uz attiecīgām dalībvalstīm, kā arī visas prioritātes, ko Komisija noteikusi kontroles un pārbaudes programmās.

14. pants

Kopēju izvietošanas plānu īstenošana

1.   Kopīgas kontroles un pārbaudes darbības veic, pamatojoties uz kopējiem izvietošanas plāniem.

2.   Dalībvalstis, uz ko attiecas kopējs izvietošanas plāns:

| a) | dara pieejamus kopējam izvietošanas plānam atvēlētos kontroles un pārbaudes līdzekļus; |
| --- | --- |

a)

dara pieejamus kopējam izvietošanas plānam atvēlētos kontroles un pārbaudes līdzekļus;

| b) | attiecīgai valstij ieceļ vienu kontaktpersonu/koordinatoru, kam piešķir pietiekamas pilnvaras, lai varētu laicīgi reaģēt uz Aģentūras lūgumiem, kas attiecas uz kopējā izvietošanas plāna īstenošanu, un dara to zināmu Aģentūrai; |
| --- | --- |

b)

attiecīgai valstij ieceļ vienu kontaktpersonu/koordinatoru, kam piešķir pietiekamas pilnvaras, lai varētu laicīgi reaģēt uz Aģentūras lūgumiem, kas attiecas uz kopējā izvietošanas plāna īstenošanu, un dara to zināmu Aģentūrai;

| c) | apvienotos kontroles un pārbaudes līdzekļus izvieto saskaņā ar kopējo izvietošanas plānu un 4. punktā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

apvienotos kontroles un pārbaudes līdzekļus izvieto saskaņā ar kopējo izvietošanas plānu un 4. punktā minētajām prasībām;

| d) | Aģentūrai nodrošina tiešsaistes pieeju informācijai, kas vajadzīga, īstenojot kopējo izvietošanas plānu; |
| --- | --- |

d)

Aģentūrai nodrošina tiešsaistes pieeju informācijai, kas vajadzīga, īstenojot kopējo izvietošanas plānu;

| e) | sadarbojas ar Aģentūru, īstenojot kopējo izvietošanas plānu; |
| --- | --- |

e)

sadarbojas ar Aģentūru, īstenojot kopējo izvietošanas plānu;

| f) | nodrošina to, ka darbības ar visiem kontroles un pārbaudes līdzekļiem, kas atvēlēti Savienības kopējam izvietošanas plānam, veic saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. |
| --- | --- |

f)

nodrošina to, ka darbības ar visiem kontroles un pārbaudes līdzekļiem, kas atvēlēti Savienības kopējam izvietošanas plānam, veic saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku.

3.   Neskarot dalībvalstu saistības, kas tām jāveic saskaņā ar kopēju izvietošanas plānu, kas pieņemts saskaņā ar 13. pantu, kopējam izvietošanas plānam iedalīto kontroles un pārbaudes līdzekļu kontrole un pārvaldība ir attiecīgās valsts kompetento iestāžu atbildībā, ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktus.

4.   Izpilddirektors var noteikt prasības, kā īstenot saskaņā ar 13. pantu pieņemtu kopēju izvietošanas plānu. Prasības paredz vienīgi to, kas vajadzīgs, lai īstenotu minēto plānu.

15. pants

Kopēju izvietošanas plānu vērtējums

Aģentūra ik gadu izvērtē un analizē katra kopējā izvietošanas plāna efektivitāti, pamatojoties uz pierādījumiem par iespējamību, ka zvejas darbības var nesaderēt ar kontroles pasākumiem, ko tām piemēro. Izvērtējumus tūlīt dara zināmus Eiropas Parlamentam, Komisijai un dalībvalstīm.

16. pants

Zvejas jomas, uz ko neattiecas kontroles un pārbaudes programmas

Divas vai vairākas dalībvalstis var lūgt Aģentūru koordinēt to kontroles un pārbaudes līdzekļu izvietojumu saistībā ar kādu zivsaimniecības jomu vai zvejas apgabalu, uz ko neattiecas kontroles un pārbaudes programma. Koordinācija notiek, ievērojot kontroles un pārbaudes kritērijus un prioritātes, par ko attiecīgās dalībvalstis ir vienojušās savā starpā.

17. pants

Informācijas tīkls

1.   Komisija, Aģentūra un kompetentas dalībvalstu iestādes apmainās ar būtisku informāciju, kas tām ir pieejama par kopīgiem kontroles un pārbaudes pasākumiem Savienības un starptautiskos ūdeņos.

2.   Saskaņā ar attiecīgiem Savienības tiesību aktiem katra attiecīgās valsts kompetentā iestāde veic pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu konfidencialitāti informācijai, ko tā saņem saskaņā ar šā panta 1. punktu, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 112. un 113. pantu.

18. pants

Sīki izstrādāti noteikumi

Sīki izstrādātus noteikumus šīs nodaļas īstenošanai var pieņemt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 47. panta 2. punktā minēto procedūru.

Minētie noteikumi var konkrēti attiekties uz kopēju izvietošanas plānu projektu sagatavošanas un pieņemšanas procedūrām.

IV NODAĻA

AĢENTŪRAS PILNVARAS

19. pants

Aģentūras ierēdņu iecelšana par Savienības inspektoriem

Aģentūras ierēdņus var iecelt par Savienības inspektoriem starptautiskos ūdeņos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 79. pantu.

20. pants

Aģentūras pasākumi

Aģentūra attiecīgā gadījumā:

| a) | izdod rokasgrāmatas par saskaņotiem inspekcijas standartiem; |
| --- | --- |

a)

izdod rokasgrāmatas par saskaņotiem inspekcijas standartiem;

| b) | izstrādā norādījumus, kuros atspoguļo labāko praksi kopējās zivsaimniecības politikas kontrolē, tostarp par kontroles ierēdņu mācībām, un regulāri atjaunina šādus norādījumus; |
| --- | --- |

b)

izstrādā norādījumus, kuros atspoguļo labāko praksi kopējās zivsaimniecības politikas kontrolē, tostarp par kontroles ierēdņu mācībām, un regulāri atjaunina šādus norādījumus;

| c) | sniedz Komisijai vajadzīgo tehnisko un administratīvo atbalstu tās uzdevumu izpildē. |
| --- | --- |

c)

sniedz Komisijai vajadzīgo tehnisko un administratīvo atbalstu tās uzdevumu izpildē.

21. pants

Sadarbība

1.   Dalībvalstis un Komisija sadarbojas ar Aģentūru un sniedz tai vajadzīgo palīdzību, lai tā varētu veikt savu uzdevumu.

2.   Pienācīgi ņemot vērā atšķirīgās tiesību sistēmas atsevišķās dalībvalstīs, Aģentūra veicina sadarbību starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju, lai izstrādātu saskaņotus kontroles standartus, ievērojot Savienības tiesību aktus un ņemot vērā labāko praksi dalībvalstīs un atzītus starptautiskos standartus.

22. pants

Ārkārtas vienība

1.   Ja Komisija pēc savas ierosmes vai vismaz pēc divu dalībvalstu pieprasījuma konstatē situāciju, kas ietver tiešu, netiešu vai potenciālu nopietnu risku kopējai zivsaimniecības politikai, un ja minēto risku nevar aizkavēt, novērst vai samazināt ar pastāvošiem līdzekļiem, nedz arī pienācīgi pārvaldīt, par to tūlīt paziņo Aģentūrai.

2.   Aģentūra, rīkojoties pēc Komisijas paziņojuma saņemšanas vai pēc savas ierosmes, tūlīt izveido ārkārtas vienību un par to informē Komisiju.

23. pants

Ārkārtas vienības uzdevumi

1.   Aģentūras izveidotā ārkārtas vienība atbild par to, lai savāktu un novērtētu visu attiecīgo informāciju un apzinātu pieejamās iespējas, lai pēc iespējas efektīvāk un ātrāk aizkavētu, novērstu vai samazinātu risku kopējai zivsaimniecības politikai.

2.   Ārkārtas vienība var lūgt jebkuras tādas valsts iestādes vai privātpersonas palīdzību, kuras kompetenci tā uzskata par vajadzīgu, lai efektīvi reaģētu uz ārkārtas situāciju.

3.   Aģentūra nodrošina vajadzīgo koordināciju, lai pienācīgi un laikus reaģētu uz ārkārtas situāciju.

4.   Ārkārtas vienība attiecīgā gadījumā informē sabiedrību par attiecīgajiem riskiem un veiktajiem pasākumiem.

24. pants

Daudzgadu darba programma

1.   Aģentūras daudzgadu darba programmā iestrādā vispārējus mērķus, pilnvaras, uzdevumus, darbības rādītājus un prioritātes katrai Aģentūras darbībai piecu gadu laikposmā. Tajā ietver personāla politikas plānu un aplēses par budžeta apropriācijām, kas jādara pieejamas mērķu sasniegšanai minētajā piecu gadu laikposmā.

2.   Daudzgadu darba programmu sagatavo atbilstīgi uz darbību balstītas pārvaldības sistēmai, kā arī Komisijas izstrādātai metodoloģijai. To pieņem valde.

3.   Darba programma, kas minēta 32. panta 2. punkta c) apakšpunktā, ir saistīta ar daudzgadu darba programmu. Tajā skaidri norāda papildinājumus, grozījumus vai svītrojumus, salīdzinot ar iepriekšējā gada darba programmu, un sekmes daudzgadu darba programmas vispārējo mērķu un prioritāšu sasniegšanā.

25. pants

Sadarbība jūrlietās

Aģentūra veicina ES integrētās jūrniecības politikas īstenošanu un jo īpaši pēc valdes sniegta apstiprinājuma noslēdz administratīvus nolīgumus ar citām struktūrām jautājumos, uz ko attiecas šī regula. Izpilddirektors šādu sarunu sākumposmā informē par to Komisiju un dalībvalstis.

26. pants

Sīki izstrādāti noteikumi

Sīki izstrādātus noteikumus šīs nodaļas īstenošanai pieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 47. panta 2. punktā.

Minētie noteikumi jo īpaši var attiekties uz plānu izstrādāšanu reaģēšanai uz ārkārtas situācijām, ārkārtas vienības izveidi un piemērojamām praktiskajām procedūrām.

V NODAĻA

IEKŠĒJĀ STRUKTŪRA UN DARBĪBA

27. pants

Juridiskais statuss un galvenais birojs

1.   Aģentūra ir Savienības struktūra, un tai ir juridiskas personas statuss.

2.   Aģentūrai visās dalībvalstīs ir visplašākā tiesībspēja, kas saskaņā ar to tiesību aktiem ir piešķirta juridiskām personām. Konkrēti, tā var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas prāvās.

3.   Aģentūru pārstāv tās izpilddirektors.

4.   Aģentūras galvenā mītne atrodas Vigo, Spānijā.

28. pants

Personāls

1.   Uz Aģentūras personālu attiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, kā noteikts Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (14), kā arī noteikumi, ko Civildienesta noteikumu un Nodarbināšanas kārtības piemērošanai ir kopīgi pieņēmušas Eiropas Savienības iestādes. Valde ar Komisijas piekrišanu pieņem vajadzīgos sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus.

2.   Neskarot 39. pantu, Aģentūra attiecībā uz tās personālu izmanto pilnvaras, kas ar Civildienesta noteikumiem un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību ir piešķirtas iecēlējinstitūcijai.

3.   Aģentūras personālā ir Komisijas norīkoti vai uz laiku norīkoti ierēdņi, kā arī citi darbinieki, ko Aģentūra pieņem darbā, lai veiktu savus uzdevumus.

Aģentūra var pieņemt darbā arī dalībvalstu uz laiku norīkotus ierēdņus.

29. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz Aģentūru attiecas Protokols par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti.

30. pants

Saistības

1.   Aģentūras līgumsaistības reglamentē tiesību akti, kas piemērojami attiecīgiem līgumiem.

2.   Eiropas Savienības Tiesas kompetencē ir pieņemt spriedumu saskaņā ar šķīrējtiesas klauzulām, kas ietvertas Aģentūras noslēgtos līgumos.

3.   Attiecībā uz ārpuslīgumu saistībām Aģentūra, ievērojot vispārējus visām dalībvalstīm kopīgus tiesību aktu principus, kompensē jebkādu kaitējumu, ko, pildot pienākumus, radījusi Aģentūra vai tās darbinieki. Tiesas kompetencē ir visi strīdi par šādu kaitējumu kompensāciju.

4.   Darbinieku personisko atbildību pret Aģentūru reglamentē viņiem piemērojamie Civildienesta noteikumi vai Nodarbināšanas kārtība.

31. pants

Valodas

1.   Uz Aģentūru attiecas Padomes Regula Nr. 1 (15).

2.   Aģentūras darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības Struktūru tulkošanas centrs.

32. pants

Valdes izveide un pilnvaras

1.   Aģentūrai ir valde.

2.   Valde:

| a) | saskaņā ar 39. pantu ieceļ un atlaiž izpilddirektoru; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 39. pantu ieceļ un atlaiž izpilddirektoru;

| b) | ik gadu līdz 30. aprīlim pieņem Aģentūras pārskatu par iepriekšējo gadu, un to iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm. Ziņojumu dara zināmu atklātībai; |
| --- | --- |

b)

ik gadu līdz 30. aprīlim pieņem Aģentūras pārskatu par iepriekšējo gadu, un to iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm. Ziņojumu dara zināmu atklātībai;

| c) | ik gadu līdz 31. oktobrim, ņemot vērā Komisijas un dalībvalstu viedokli, pieņem Aģentūras darba programmu nākamam gadam, un iesniedz to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.
  Darba programmā ir iekļautas Aģentūras prioritātes. Tajā prioritāte ir piešķirta Aģentūras pienākumiem, kas saistīti ar kontroles un pārbaudes programmām. To pieņem, neskarot Savienības gada budžeta procedūru. Ja 30 dienās pēc darba programmas pieņemšanas Komisija pauž neapmierinātību par to, valde divos mēnešos programmu izskata atkārtoti un pieņem otrā lasījumā, iespējams, ar grozījumiem; |
| --- | --- |

c)

ik gadu līdz 31. oktobrim, ņemot vērā Komisijas un dalībvalstu viedokli, pieņem Aģentūras darba programmu nākamam gadam, un iesniedz to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

Darba programmā ir iekļautas Aģentūras prioritātes. Tajā prioritāte ir piešķirta Aģentūras pienākumiem, kas saistīti ar kontroles un pārbaudes programmām. To pieņem, neskarot Savienības gada budžeta procedūru. Ja 30 dienās pēc darba programmas pieņemšanas Komisija pauž neapmierinātību par to, valde divos mēnešos programmu izskata atkārtoti un pieņem otrā lasījumā, iespējams, ar grozījumiem;

| d) | līdz kārtējā finanšu gada sākumam pieņem Aģentūras galīgo budžetu, vajadzības gadījumā koriģējot to atbilstīgi Savienības iemaksām un citiem Aģentūras ieņēmumiem; |
| --- | --- |

d)

līdz kārtējā finanšu gada sākumam pieņem Aģentūras galīgo budžetu, vajadzības gadījumā koriģējot to atbilstīgi Savienības iemaksām un citiem Aģentūras ieņēmumiem;

| e) | pilda pienākumus attiecībā uz Aģentūras budžetu, ievērojot 44., 45. un 47. pantu; |
| --- | --- |

e)

pilda pienākumus attiecībā uz Aģentūras budžetu, ievērojot 44., 45. un 47. pantu;

| f) | īsteno izpilddirektora disciplināras uzraudzības tiesības; |
| --- | --- |

f)

īsteno izpilddirektora disciplināras uzraudzības tiesības;

| g) | izstrādā savu reglamentu, kurā vajadzības gadījumā var paredzēt valdes apakškomiteju izveidi; |
| --- | --- |

g)

izstrādā savu reglamentu, kurā vajadzības gadījumā var paredzēt valdes apakškomiteju izveidi;

| h) | paredz procedūras, kas vajadzīgas Aģentūras uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

h)

paredz procedūras, kas vajadzīgas Aģentūras uzdevumu veikšanai.

33. pants

Valdes sastāvs

1.   Valdē ir dalībvalstu pārstāvji un seši Komisijas pārstāvji. Katrai dalībvalstij ir tiesības iecelt vienu valdes locekli. Dalībvalstis un Komisija katram valdes loceklim ieceļ vienu aizstājēju, kas viņu pārstāv prombūtnes laikā.

2.   Valdes locekļus ieceļ, pamatojoties uz viņu pieredzi attiecīgā nozarē un zināšanām zivsaimniecības jomu kontroles un pārbaudes sfērā.

3.   Katra valdes locekļa amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi kopš iecelšanas dienas. Pilnvaru termiņu var pagarināt.

34. pants

Valdes vadība

1.   Valde ievēl priekšsēdētāju no Komisijas pārstāvjiem. Valde no saviem locekļiem ievēl priekšsēdētāja vietnieku. Ja priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus, priekšsēdētāja vietnieks automātiski stājas viņa vietā.

2.   Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un tas beidzas, kad viņi beidz pildīt valdes locekļu pienākumus. Pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi.

35. pants

Sanāksmes

1.   Valdes priekšsēdētājs sasauc valdes sanāksmes. Darbakārtību nosaka Aģentūras valdes priekšsēdētājs, ņemot vērā valdes un izpilddirektora priekšlikumus.

2.   Izpilddirektors un Konsultatīvās padomes iecelts pārstāvis piedalās sanāksmēs bez balsstiesībām.

3.   Valde kārtējās sanāksmes sasauc vismaz reizi gadā. Turklāt valde sanāk pēc priekšsēdētāja ierosmes vai pēc Komisijas vai vienas trešdaļas valdē pārstāvēto dalībvalstu lūguma.

4.   Ja lieta ir konfidenciāla vai sakarā ar interešu konfliktu, valde var pieņemt lēmumu attiecīgos darbakārtības jautājumus izskatīt, Konsultatīvās padomes ieceltajam pārstāvim klāt neesot. Reglamentā var ietvert sīkāk izstrādātas normas par šā noteikuma piemērošanu.

5.   Valde var uzaicināt sanāksmēs kā novērotāju piedalīties jebkuru personu, kuras atzinums tai var būt svarīgs.

6.   Valdes locekļiem, ievērojot reglamentu, var palīdzēt padomdevēji vai eksperti.

7.   Aģentūra nodrošina valdei sekretariāta pakalpojumus.

36. pants

Balsošana

1.   Valde pieņem lēmumus ar absolūtu balsu vairākumu.

2.   Katram loceklim ir viena balss. Ja kāds valdes loceklis sanāksmē nepiedalās, viņa balsstiesības ir tiesīgs izmantot attiecīgā locekļa vietnieks.

3.   Reglamentā par balsošanu ietver sīkāk izstrādātus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz nosacījumiem, kā viens loceklis var darboties cita locekļa vārdā, kā arī, attiecīgos gadījumos, visas prasības, kas saistītas ar kvorumu.

37. pants

Interešu deklarācija

Valdes locekļi nāk klajā ar interešu deklarāciju, kurā norāda, ka viņiem vai nu nav nekādu interešu, kas varētu ierobežot viņu neatkarību, vai arī nekādu tiešu vai netiešu interešu, ko varētu uzskatīt par tādām, kas ierobežo viņu neatkarību. Minētās deklarācijas rakstiski sniedz ik gadu vai gadījumos, ja saistībā ar darbakārtības punktiem varētu rasties interešu konflikts. Tādā gadījumā attiecīgie locekļi nav tiesīgi balsot par konkrētiem darbakārtības punktiem.

38. pants

Izpilddirektora pienākumi un pilnvaras

1.   Aģentūru vada izpilddirektors. Neskarot Komisijas un valdes attiecīgo kompetenci, izpilddirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai citas struktūras norādījumus.

2.   Pildot pienākumus, izpilddirektors īsteno kopējās zivsaimniecības politikas principus.

3.   Izpilddirektoram ir šādi pienākumi un pilnvaras:

| a) | viņš sagatavo darbības programmas projektu, un, apspriedies ar Komisiju un dalībvalstīm, iesniedz to valdei. Viņš veic pasākumus, kas vajadzīgi darba programmas īstenošanai šīs regulas, tās īstenošanas noteikumu un citu piemērojamo tiesību aktu nospraustajās robežās; |
| --- | --- |

a)

viņš sagatavo darbības programmas projektu, un, apspriedies ar Komisiju un dalībvalstīm, iesniedz to valdei. Viņš veic pasākumus, kas vajadzīgi darba programmas īstenošanai šīs regulas, tās īstenošanas noteikumu un citu piemērojamo tiesību aktu nospraustajās robežās;

| b) | viņš veic visus pasākumus, arī pieņem iekšējus administratīvus norādījumus un publicē paziņojumus, kas vajadzīgi, nodrošinot Aģentūras organizāciju un darbību saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

b)

viņš veic visus pasākumus, arī pieņem iekšējus administratīvus norādījumus un publicē paziņojumus, kas vajadzīgi, nodrošinot Aģentūras organizāciju un darbību saskaņā ar šo regulu;

| c) | viņš veic visus vajadzīgos pasākumus, arī pieņem lēmumus par Aģentūras pienākumiem saskaņā ar II un III nodaļu, tostarp kontroles un pārbaudes līdzekļu fraktēšanu un darbību, un informācijas tīkla darbību; |
| --- | --- |

c)

viņš veic visus vajadzīgos pasākumus, arī pieņem lēmumus par Aģentūras pienākumiem saskaņā ar II un III nodaļu, tostarp kontroles un pārbaudes līdzekļu fraktēšanu un darbību, un informācijas tīkla darbību;

| d) | viņš atsaucas uz Komisijas lūgumiem un dalībvalstu palīdzības lūgumiem saskaņā ar 6., 7. un 16. pantu; |
| --- | --- |

d)

viņš atsaucas uz Komisijas lūgumiem un dalībvalstu palīdzības lūgumiem saskaņā ar 6., 7. un 16. pantu;

| e) | viņš organizē efektīvu pārraudzības sistēmu, lai varētu salīdzināt Aģentūras sasniegumus ar tās darbības mērķiem. Pamatojoties uz to, izpilddirektors ik gadu sagatavo gada pārskata projektu un iesniedz to valdei. Viņš izstrādā atzītiem profesionāliem standartiem atbilstīgas regulāras vērtēšanas procedūras; |
| --- | --- |

e)

viņš organizē efektīvu pārraudzības sistēmu, lai varētu salīdzināt Aģentūras sasniegumus ar tās darbības mērķiem. Pamatojoties uz to, izpilddirektors ik gadu sagatavo gada pārskata projektu un iesniedz to valdei. Viņš izstrādā atzītiem profesionāliem standartiem atbilstīgas regulāras vērtēšanas procedūras;

| f) | attiecībā uz personālu viņš izmanto 28. panta 2. punktā paredzētās pilnvaras; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz personālu viņš izmanto 28. panta 2. punktā paredzētās pilnvaras;

| g) | viņš sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes saskaņā ar 44. pantu, un īsteno budžetu saskaņā ar 45. pantu. |
| --- | --- |

g)

viņš sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes saskaņā ar 44. pantu, un īsteno budžetu saskaņā ar 45. pantu.

4.   Izpilddirektors par savu darbību atbild valdei.

39. pants

Izpilddirektora iecelšana un atlaišana

1.   Izpilddirektoru ieceļ valde, pamatojoties uz viņa nopelniem un dokumentētu attiecīgu pieredzi kopējās zivsaimniecības politikas un zivsaimniecības kontroles un pārbaudes jomā, no vismaz divu kandidātu saraksta, ko Komisija iesniedz pēc atlases procedūras, kas notiek pēc publikācijas par amatu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur, aicinot pieteikties interesentus.

2.   Valde ir pilnvarota atlaist izpilddirektoru. Valde par šādu punktu apspriežas pēc Komisijas vai vienas trešdaļas tās locekļu lūguma.

3.   Valde pieņem 1. un 2. punktā minētos lēmumus ar divu trešdaļu locekļu balsu vairākumu.

4.   Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Amata pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma var vienreiz pagarināt vēl uz pieciem gadiem, un minēto pagarinājumu apstiprina ar divu trešdaļu valdes locekļu balsu vairākumu.

40. pants

Konsultatīvā padome

1.   Konsultatīvajā padomē ir pārstāvji no konsultatīvajām padomēm, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 43. pantā; katra konsultatīva padome deleģē vienu pārstāvi. Pārstāvjus var aizstāt viņu aizstājēji, ko ieceļ tajā pašā laikā.

2.   Konsultatīvās padomes locekļi nevar būt valdes locekļi.

Konsultatīvā padome vienam savam loceklim uztic piedalīties valdes sanāksmēs bez balsstiesībām.

3.   Konsultatīvā padome pēc izpilddirektora lūguma dod padomus, kā pildīt uzdevumus saskaņā ar šo regulu.

4.   Konsultatīvo padomi vada izpilddirektors. Tā sanāk pēc vadītāja uzaicinājuma vismaz reizi gadā.

5.   Aģentūra nodrošina Konsultatīvajai padomei vajadzīgo loģistikas atbalstu, un tās sanāksmēm nodrošina sekretariāta pakalpojumus.

6.   Valdes locekļi var piedalīties Konsultatīvās padomes sanāksmēs.

41. pants

Pārskatāmība un saziņa

1.   Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

2.   Valde sešos mēnešos pēc pirmās sapulces paredz praktiskus pasākumus, lai īstenotu Regulu (EK) Nr. 1049/2001.

3.   Aģentūra pēc pašas ierosmes var sazināties jomās, uz ko attiecas tās pienākumi. Aģentūra arī nodrošina to, ka sabiedrība un visas ieinteresētas personas operatīvi saņem objektīvu, ticamu un viegli saprotamu informāciju par tās darbību.

4.   Valde izstrādā attiecīgus iekšējus noteikumus, piemērojot 3. punktu.

5.   Aģentūras lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var būt par pamatu sūdzības iesniegšanai Eiropas Ombudam vai būt par iemeslu iesniegt Tiesā prasību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 228. un 263. pantu.

6.   Uz informāciju, ko Komisija un Aģentūra saņēmusi saskaņā ar šo regulu, attiecas Regula (ES) 2018/1725.

42. pants

Konfidencialitāte

1.   Konfidencialitātes prasības saskaņā ar LESD 339. pantu uz Aģentūras valdes locekļiem, izpilddirektoru un personālu attiecas arī pēc tam, kad viņi ir beiguši pildīt savus pienākumus.

2.   Valde izstrādā iekšējus noteikumus attiecībā uz praktiskiem pasākumiem 1. punktā minēto konfidencialitātes prasību īstenošanai.

43. pants

Piekļuve informācijai

1.   Komisijai ir brīva piekļuve visai Aģentūras apkopotajai informācijai. Aģentūra pēc Komisijas lūguma tās norādītajā formā sniedz Komisijai jebkādu informāciju un šīs informācijas vērtējumu.

2.   Dalībvalstīm, kas ir ieinteresētas konkrētās Aģentūras darbībās, ir pieejama informācija, ko Aģentūra apkopojusi par šīm darbībām, ņemot vērā nosacījumus, ko var paredzēt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 47. panta 2. punktā minēto procedūru.

VI NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

44. pants

Budžets

1.   Aģentūras ieņēmumus veido:

| a) | Savienības iemaksa, kas ir iegrāmatota Eiropas Savienības kopējā budžetā (Komisijas iedaļā); |
| --- | --- |

a)

Savienības iemaksa, kas ir iegrāmatota Eiropas Savienības kopējā budžetā (Komisijas iedaļā);

| b) | maksājumi par pakalpojumiem, ko Aģentūra sniedz dalībvalstīm saskaņā ar 6. pantu; |
| --- | --- |

b)

maksājumi par pakalpojumiem, ko Aģentūra sniedz dalībvalstīm saskaņā ar 6. pantu;

| c) | maksājumi par publikācijām, mācībām un/vai citiem Aģentūras sniegtiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

c)

maksājumi par publikācijām, mācībām un/vai citiem Aģentūras sniegtiem pakalpojumiem.

2.   Aģentūras izdevumi sedz ar personālu saistītus, administratīvus, infrastruktūras un operatīvus izdevumus.

3.   Izpilddirektors sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamam finanšu gadam, un kopā ar štatu saraksta projektu iesniedz valdei.

4.   Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.

5.   Ik gadu Aģentūras valde, pamatojoties uz ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, sagatavo ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamam finanšu gadam.

6.   Valde ieņēmumu un izdevumu tāmi, kas minēta 5. punktā, kurā iekļauj štata saraksta projektu līdz ar provizorisku darba programmu, vēlākais līdz 31. martam iesniedz Komisijai.

7.   Komisija tāmi līdz ar Eiropas Savienības kopējā budžeta provizorisku projektu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei (“budžeta lēmējiestādēm”).

8.   Pamatojoties uz tāmi, Komisija Eiropas Savienības kopējā budžeta provizoriskajā projektā, ko tā iesniedz budžeta lēmējiestādēm saskaņā ar LESD 314. pantu, iekļauj izdevumus, kurus uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar štatu saraksta projektu un no kopējā budžeta maksājamo subsīdiju summu.

9.   Budžeta lēmējiestādes apstiprina subsīdiju apropriācijas Aģentūrai. Budžeta lēmējiestādes apstiprina Aģentūras štatu saraksta projektu.

10.   Valde pieņem budžetu. Tas kļūst par budžeta galīgo variantu pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

11.   Valde cik iespējams drīz paziņo budžeta lēmējiestādēm nodomu īstenot visus projektus, kas var finansiālā ziņā nopietni ietekmēt budžeta finansējumu, jo īpaši, visus projektus, kas saistīti ar īpašumu, piemēram, ēku nomu vai pirkšanu. Valde par to informē Komisiju.

12.   Ja kāda no budžeta lēmējiestādēm dara zināmu nodomu nākt klajā ar atzinumu, tā atzinumu iesniedz valdei sešās nedēļās no dienas, kad projekts izsludināts.

45. pants

Budžeta īstenošana un kontrole

1.   Izpilddirektors īsteno Aģentūras budžetu.

2.   Pēc katra finanšu gada beigām, vēlākais, līdz 1. martam Aģentūras grāmatvedis Komisijas grāmatvedim dara zināmus provizoriskus pārskatus, kā arī ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu apsaimniekošanu. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar 245. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (16) (“Finanšu regula”).

3.   Pēc katra finanšu gada beigām, vēlākais, līdz 31. martam Komisijas grāmatvedis iesniedz Revīzijas palātai Aģentūras provizoriskos pārskatus līdz ar pārskatu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldību. Pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā iesniedz arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Saņemot Revīzijas palātas apsvērumus par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem, saskaņā ar Finanšu regulas 246. pantu izpilddirektors uz savu atbildību izstrādā Aģentūras galīgos pārskatus un iesniedz tos valdei, lai saņemtu atzinumu.

5.   Valde sniedz atzinumu par Aģentūras pārskatu galīgo variantu.

6.   Vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam izpilddirektors galīgos pārskatus līdz ar valdes atzinumu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.

7.   Galīgos pārskatus publicē.

8.   Aģentūra izstrādā iekšējās revīzijas funkciju, ko veic, ievērojot attiecīgus starptautiskus standartus.

9.   Vēlākais līdz 30. septembrim izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par tās apsvērumiem. Viņš minēto atbildi nosūta arī valdei.

10.   Izpilddirektors Eiropas Parlamentam pēc lūguma sniedz visu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu piemērot attiecīgā finanšu gada procedūru, ar ko atbrīvo no atbildības saskaņā ar Finanšu regulas 261. panta 3. punktu.

11.   Līdz aiznākamā gada 30. aprīlim Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma atbrīvo Aģentūras izpilddirektoru no atbildības par attiecīgā gada budžeta īstenošanu.

46. pants

Krāpšanas apkarošana

1.   Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai Aģentūrai bez ierobežojumiem piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

2.   Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par OLAF iekšējo izmeklēšanu un tūlīt izdod attiecīgus noteikumus visam tās personālam.

3.   Lēmumos par finansēšanu un ar tiem saistītajos īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri ir paredzēts, ka Revīzijas palāta un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) vajadzības gadījumos var uz vietas pārbaudīt Aģentūras finansējuma saņēmējus un personas, kas atbild par tā piešķiršanu.

47. pants

Finanšu noteikumi

Valde, saņēmusi Komisijas piekrišanu un Revīzijas palātas atzinumu, pieņem Aģentūras finanšu noteikumus. Noteikumos neatkāpjas no Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1271/2013 (17), ja vien tas nav īpaši vajadzīgs Aģentūras darbībā un ja iepriekš ir saņemta Komisijas piekrišana.

17

VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

48. pants

Novērtējums

1.   Piecos gados kopš dienas, kad Aģentūra sākusi pildīt pienākumus, un turpmāk ik pēc pieciem gadiem valde pasūta neatkarīgu, pieaicinātu ekspertu vērtējumu, lai novērtētu šīs regulas īstenošanu. Komisija Aģentūrai dara pieejamu visu informāciju, ko Aģentūra uzskata par vērtējumā vajadzīgu.

2.   Katrā vērtējumā novērtē regulas efektivitāti, Aģentūras lietderīgumu, nozīmi un efektivitāti, kā arī tās darba praksi un to, cik ļoti tā palīdz nodrošināt kopējās .zivsaimniecības politikas ievērošanu. Valde saziņā ar Komisiju, apspriedusies ar iesaistītajām pusēm, nosaka konkrētas normas.

3.   Valde saņem novērtējumu un nāk klajā ar ieteikumiem Komisijai par šis regulas grozījumiem, par Aģentūru un tās darba praksi. Komisija gan novērtējuma rezultātus, gan ieteikumus iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei un dara zināmus atklātībā.

49. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 768/2005 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

50. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 19. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 5. marta lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 768/2005 (2005. gada 26. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru un groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

3

(4)  Skatīt I pielikumu.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris), par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

8

OLAF

(9)  
  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

10

(11)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).

13

(14)  
  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

14

(15)  Padomes Regula Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385./58. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

16

(17)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013 (2013. gada 30. septembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.).

17

---

I PIELIKUMS

Atceltā regula ar tajā secīgi veikto grozījumu sarakstu

| Padomes Regula (EK) Nr. 768/2005
  (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.). | |
| --- | --- |
| Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
  (OV L 343, 22.11.2009., 1. lpp.). | tikai 120. pants |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1626
  (OV L 251, 16.9.2016., 80. lpp.). | |

Padomes Regula (EK) Nr. 768/2005

(OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).

Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009

(OV L 343, 22.11.2009., 1. lpp.).

tikai 120. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1626

(OV L 251, 16.9.2016., 80. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 768/2005 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. līdz 7. pants | 1. līdz 7. pants |
| 7.a pants | 8. pants |
| 8. pants | 9. pants |
| 9. pants | 10. pants |
| 10. pants | 11. pants |
| 11. pants | 12. pants |
| 12. pants | 13. pants |
| 13. pants | 14. pants |
| 14. pants | 15. pants |
| 15. pants | 16. pants |
| 16. pants | 17. pants |
| 17. pants | 18. pants |
| 17.a pants | 19. pants |
| 17.b pants | 20. pants |
| 17.c pants | 21. pants |
| 17.d pants | 22. pants |
| 17.e pants | 23. pants |
| 17.f pants | 24. pants |
| 17.g pants | 25. pants |
| 17.h pants | 26. pants |
| 18. pants | 27. pants |
| 19. pants | 28. pants |
| 20. pants | 29. pants |
| 21. pants | 30. pants |
| 22. pants | 31. pants |
| 23. pants | 32. pants |
| 24. pants | 33. pants |
| 25. pants | 34. pants |
| 26. pants | 35. pants |
| 27. pants | 36. pants |
| 28. pants | 37. pants |
| 29. pants | 38. pants |
| 30. pants | 39. pants |
| 31. pants | 40. pants |
| 32. pants | 41. pants |
| 33. pants | 42. pants |
| 34. pants | 43. pants |
| 35. pants | 44. pants |
| 36. pants | 45. pants |
| 37. pants | 46. pants |
| 38. pants | 47. pants |
| 39. pants | 48. pants |
| 40. pants | — |
| 41. pants | — |
| — | 49. pants |
| 42. pants | 50. pants |
| — | I pielikums |
| — | II pielikums |

Regula (EK) Nr. 768/2005

Šī regula

1. līdz 7. pants

1. līdz 7. pants

7.a pants

8. pants

8. pants

9. pants

9. pants

10. pants

10. pants

11. pants

11. pants

12. pants

12. pants

13. pants

13. pants

14. pants

14. pants

15. pants

15. pants

16. pants

16. pants

17. pants

17. pants

18. pants

17.a pants

19. pants

17.b pants

20. pants

17.c pants

21. pants

17.d pants

22. pants

17.e pants

23. pants

17.f pants

24. pants

17.g pants

25. pants

17.h pants

26. pants

18. pants

27. pants

19. pants

28. pants

20. pants

29. pants

21. pants

30. pants

22. pants

31. pants

23. pants

32. pants

24. pants

33. pants

25. pants

34. pants

26. pants

35. pants

27. pants

36. pants

28. pants

37. pants

29. pants

38. pants

30. pants

39. pants

31. pants

40. pants

32. pants

41. pants

33. pants

42. pants

34. pants

43. pants

35. pants

44. pants

36. pants

45. pants

37. pants

46. pants

38. pants

47. pants

39. pants

48. pants

40. pants

—

41. pants

—

—

49. pants

42. pants

50. pants

—

I pielikums

—

II pielikums

---

| 25.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/38

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2019/474

(2019. gada 19. marts),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 33., 114. un 207. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (3) ir izveidots Savienības Muitas kodekss (Kodekss) un noteikti vispārīgi noteikumi un procedūras, ko piemēro precēm, kuras ieved Savienības muitas teritorijā vai izved no tās. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (3) ir izveidots Savienības Muitas kodekss (Kodekss) un noteikti vispārīgi noteikumi un procedūras, ko piemēro precēm, kuras ieved Savienības muitas teritorijā vai izved no tās.

| (2) | Itālijas eksklāvs Šveices teritorijā – Campione d'Italia pašvaldības teritorija – un Itālijas teritoriālie Lugāno ezera ūdeņi būtu jāiekļauj Savienības muitas teritorijā, jo vēsturiskie iemesli, kas attaisnoja minēto teritoriju izslēgšanu, piemēram, to izolācija un nelabvēlīgs saimnieciskais stāvoklis, vairs nepastāv. To pašu iemeslu dēļ uz minētajām teritorijām būtu jāattiecina akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējā kārtība, vienlaikus turpinot tās izslēgt no kopējās pievienotās vērtības nodokļa sistēmas. Lai nodrošinātu, ka šīs izmaiņas tiek piemērotas konsekventi, sākot no viena un tā paša brīža laikā, minēto teritoriju iekļaušanai Savienības muitas teritorijā būtu jāstājas spēkā 2020. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(2)

Itālijas eksklāvs Šveices teritorijā – Campione d'Italia pašvaldības teritorija – un Itālijas teritoriālie Lugāno ezera ūdeņi būtu jāiekļauj Savienības muitas teritorijā, jo vēsturiskie iemesli, kas attaisnoja minēto teritoriju izslēgšanu, piemēram, to izolācija un nelabvēlīgs saimnieciskais stāvoklis, vairs nepastāv. To pašu iemeslu dēļ uz minētajām teritorijām būtu jāattiecina akcīzes nodokļa piemērošanas vispārējā kārtība, vienlaikus turpinot tās izslēgt no kopējās pievienotās vērtības nodokļa sistēmas. Lai nodrošinātu, ka šīs izmaiņas tiek piemērotas konsekventi, sākot no viena un tā paša brīža laikā, minēto teritoriju iekļaušanai Savienības muitas teritorijā būtu jāstājas spēkā 2020. gada 1. janvārī.

| (3) | Kodekss būtu jāgroza, lai precizētu, ka saistošās izziņas par tarifu (SIT) lēmuma turētājs var izmantot minēto lēmumu laikā līdz sešiem mēnešiem pēc SIT lēmuma atsaukšanas, ja atsaukums izriet no fakta, ka minētais lēmums neatbilst tiesību aktiem muitas jomā vai ka nebija vai vairs nav izpildīti SIT lēmumu pieņemšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(3)

Kodekss būtu jāgroza, lai precizētu, ka saistošās izziņas par tarifu (SIT) lēmuma turētājs var izmantot minēto lēmumu laikā līdz sešiem mēnešiem pēc SIT lēmuma atsaukšanas, ja atsaukums izriet no fakta, ka minētais lēmums neatbilst tiesību aktiem muitas jomā vai ka nebija vai vairs nav izpildīti SIT lēmumu pieņemšanas nosacījumi.

| (4) | Pagaidu uzglabāšana būtu jāpievieno to muitas formalitāšu sarakstam, uz kurām attiecas Kodeksa noteikums, kas paredz, ka neatbilstības dēļ radies muitas parāds tiek dzēsts, ja pienākumu neizpilde nav nopietni ietekmējusi attiecīgās muitas procedūras pareizu darbību, ja nav bijis mēģinājuma krāpt un ja stāvoklis pēc tam tika noregulēts. Muitas parāda dzēšanas vajadzībām minētajos gadījumos attiecībā pret pagaidu uzglabāšanu būtu jāizmanto tāda pati pieeja kā pret muitas procedūrām. Būtu jāgroza arī pilnvaru deleģējums Komisijai papildināt minēto Kodeksa noteikumu, lai iekļautu tajā norādi par pagaidu uzglabāšanu. |
| --- | --- |

(4)

Pagaidu uzglabāšana būtu jāpievieno to muitas formalitāšu sarakstam, uz kurām attiecas Kodeksa noteikums, kas paredz, ka neatbilstības dēļ radies muitas parāds tiek dzēsts, ja pienākumu neizpilde nav nopietni ietekmējusi attiecīgās muitas procedūras pareizu darbību, ja nav bijis mēģinājuma krāpt un ja stāvoklis pēc tam tika noregulēts. Muitas parāda dzēšanas vajadzībām minētajos gadījumos attiecībā pret pagaidu uzglabāšanu būtu jāizmanto tāda pati pieeja kā pret muitas procedūrām. Būtu jāgroza arī pilnvaru deleģējums Komisijai papildināt minēto Kodeksa noteikumu, lai iekļautu tajā norādi par pagaidu uzglabāšanu.

| (5) | Ja muitas dienestiem ievešanas kopsavilkuma deklarācija jāatzīst par nederīgu, jo preces, uz kurām attiecas deklarācija, nav ievestas Savienības muitas teritorijā, ievešanas kopsavilkuma deklarācija bez kavēšanās būtu jāatzīst par nederīgu pēc tam, kad pagājušas 200 dienas kopš deklarācijas iesniegšanas, nevis 200 dienu laikā, jo tas ir laikposms, kurā preces ir jāieved Savienības muitas teritorijā. |
| --- | --- |

(5)

Ja muitas dienestiem ievešanas kopsavilkuma deklarācija jāatzīst par nederīgu, jo preces, uz kurām attiecas deklarācija, nav ievestas Savienības muitas teritorijā, ievešanas kopsavilkuma deklarācija bez kavēšanās būtu jāatzīst par nederīgu pēc tam, kad pagājušas 200 dienas kopš deklarācijas iesniegšanas, nevis 200 dienu laikā, jo tas ir laikposms, kurā preces ir jāieved Savienības muitas teritorijā.

| (6) | Lai dotu muitas dienestiem iespēju veikt pienācīgu izvērtējumu par riskiem un attiecīgas uz riskiem balstītas pārbaudes, ir jānodrošina, ka tirgus dalībnieki (uzņēmēji) ievešanas kopsavilkuma deklarācijā tiem sniedz pirmsievešanas datus un informāciju par ārpussavienības precēm. Ja pirms preču ievešanas Savienības muitas teritorijā nav iesniegta ievešanas kopsavilkuma deklarācija un ja tās iesniegšanas pienākums nav atcelts, tirgus dalībniekam būtu jāiesniedz dati un informācija, kas parasti tiek iekļauti ievešanas kopsavilkuma deklarācijās, savā muitas deklarācijā vai pagaidu uzglabāšanas deklarācijā. Iespēja ievešanas kopsavilkuma deklarācijas vietā iesniegt muitas deklarāciju vai pagaidu uzglabāšanas deklarāciju minētajām vajadzībām būtu jāparedz vienīgi gadījumiem, kad to pieļauj muitas dienesti, kuriem tiek uzrādītas preces. Ja muitas dienestiem pagaidu uzglabāšanas deklarācija jāatzīst par nederīgu, jo preces, uz kurām attiecas deklarācija, nav uzrādītas muitai, šāda deklarācija bez kavēšanās būtu jāatzīst par nederīgu pēc tam, kad pagājušas 30 dienas kopš deklarācijas iesniegšanas, nevis 30 dienu laikā, jo tas ir laikposms, kurā preces ir jāuzrāda muitai. |
| --- | --- |

(6)

Lai dotu muitas dienestiem iespēju veikt pienācīgu izvērtējumu par riskiem un attiecīgas uz riskiem balstītas pārbaudes, ir jānodrošina, ka tirgus dalībnieki (uzņēmēji) ievešanas kopsavilkuma deklarācijā tiem sniedz pirmsievešanas datus un informāciju par ārpussavienības precēm. Ja pirms preču ievešanas Savienības muitas teritorijā nav iesniegta ievešanas kopsavilkuma deklarācija un ja tās iesniegšanas pienākums nav atcelts, tirgus dalībniekam būtu jāiesniedz dati un informācija, kas parasti tiek iekļauti ievešanas kopsavilkuma deklarācijās, savā muitas deklarācijā vai pagaidu uzglabāšanas deklarācijā. Iespēja ievešanas kopsavilkuma deklarācijas vietā iesniegt muitas deklarāciju vai pagaidu uzglabāšanas deklarāciju minētajām vajadzībām būtu jāparedz vienīgi gadījumiem, kad to pieļauj muitas dienesti, kuriem tiek uzrādītas preces. Ja muitas dienestiem pagaidu uzglabāšanas deklarācija jāatzīst par nederīgu, jo preces, uz kurām attiecas deklarācija, nav uzrādītas muitai, šāda deklarācija bez kavēšanās būtu jāatzīst par nederīgu pēc tam, kad pagājušas 30 dienas kopš deklarācijas iesniegšanas, nevis 30 dienu laikā, jo tas ir laikposms, kurā preces ir jāuzrāda muitai.

| (7) | Pilnīgs atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa būtu jāparedz attiecībā uz precēm, kas labotas vai pārveidotas saskaņā ar procedūru “izvešana pārstrādei” valstī vai teritorijā, ar kuru Savienība noslēgusi starptautisku tirdzniecības nolīgumu, kas paredz šādu atbrīvojumu, lai nodrošinātu, ka Savienība šajā ziņā izpilda savas starptautiskās saistības. Tā kā minētais atbrīvojums attiecas tikai uz tādu produktu importu, kuri patiešām ir laboti vai pāveidoti attiecīgajā valstī vai teritorijā, tas nebūtu jāpiemēro tādu labotu vai pārveidotu produktu importam, kuri iegūti no līdzvērtīgām precēm, vai uz aizstājējproduktu importu standarta apmaiņas sistēmas ietvaros. Tādēļ atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa nebūtu jāpiemēro minētajām precēm un produktiem. |
| --- | --- |

(7)

Pilnīgs atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa būtu jāparedz attiecībā uz precēm, kas labotas vai pārveidotas saskaņā ar procedūru “izvešana pārstrādei” valstī vai teritorijā, ar kuru Savienība noslēgusi starptautisku tirdzniecības nolīgumu, kas paredz šādu atbrīvojumu, lai nodrošinātu, ka Savienība šajā ziņā izpilda savas starptautiskās saistības. Tā kā minētais atbrīvojums attiecas tikai uz tādu produktu importu, kuri patiešām ir laboti vai pāveidoti attiecīgajā valstī vai teritorijā, tas nebūtu jāpiemēro tādu labotu vai pārveidotu produktu importam, kuri iegūti no līdzvērtīgām precēm, vai uz aizstājējproduktu importu standarta apmaiņas sistēmas ietvaros. Tādēļ atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa nebūtu jāpiemēro minētajām precēm un produktiem.

| (8) | Ja muitas dienestiem izvešanas kopsavilkuma deklarācija vai reeksporta paziņojums jāatzīst par nederīgu, jo attiecīgās preces nav izvestas no Savienības muitas teritorijas, šāda deklarācija vai paziņojums būtu bez kavēšanās jāatzīst par nederīgu pēc tam, kad pagājušas 150 dienas kopš deklarācijas iesniegšanas, nevis 150 dienu laikā, jo tas ir laikposms, kurā preces ir jāizved no Savienības muitas teritorijas. |
| --- | --- |

(8)

Ja muitas dienestiem izvešanas kopsavilkuma deklarācija vai reeksporta paziņojums jāatzīst par nederīgu, jo attiecīgās preces nav izvestas no Savienības muitas teritorijas, šāda deklarācija vai paziņojums būtu bez kavēšanās jāatzīst par nederīgu pēc tam, kad pagājušas 150 dienas kopš deklarācijas iesniegšanas, nevis 150 dienu laikā, jo tas ir laikposms, kurā preces ir jāizved no Savienības muitas teritorijas.

| (9) | Saskaņā ar samērīguma principu, lai sasniegtu pamatmērķus – muitas savienības efektīvu darbību un kopējās tirdzniecības politikas īstenošanu –, ir nepieciešami un lietderīgi risināt vairākus tehniskus jautājumus, kas konstatēti Kodeksa īstenošanas gaitā kopš tā stāšanās spēkā, lai panāktu vienas dalībvalsts divu teritoriju iekļaušanu Savienības muitas teritorijas tvērumā un lai Kodeksu saskaņotu ar starptautiskiem nolīgumiem, kuri tā pieņemšanas brīdī vēl nebija spēkā. Šī regula paredz vienīgi tādus pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā minētos mērķus. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar samērīguma principu, lai sasniegtu pamatmērķus – muitas savienības efektīvu darbību un kopējās tirdzniecības politikas īstenošanu –, ir nepieciešami un lietderīgi risināt vairākus tehniskus jautājumus, kas konstatēti Kodeksa īstenošanas gaitā kopš tā stāšanās spēkā, lai panāktu vienas dalībvalsts divu teritoriju iekļaušanu Savienības muitas teritorijas tvērumā un lai Kodeksu saskaņotu ar starptautiskiem nolīgumiem, kuri tā pieņemšanas brīdī vēl nebija spēkā. Šī regula paredz vienīgi tādus pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā minētos mērķus.

| (10) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 952/2013 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 952/2013 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 952/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 4. panta 1. punkta divpadsmito ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | Itālijas Republikas teritorija, izņemot Liviņjo pašvaldības teritoriju,”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 4. panta 1. punkta divpadsmito ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

| 2) | regulas 34. panta 9. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “9.   Ja SIT vai SII lēmums zaudē spēku saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu vai 2. punktu vai ja tas atcelts saskaņā ar 5., 7. vai 8. punktu, šādu SIT vai SII lēmumu vēl joprojām var izmantot attiecībā uz saistošiem līgumiem, kuri noslēgti, pamatojoties uz minēto lēmumu, vēl pirms tas zaudēja spēku vai tika atcelts. Minēto pagarināto izmantojumu nepiemēro, ja SII lēmums ir pieņemts par precēm, kuras paredzēts eksportēt.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 34. panta 9. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“9.   Ja SIT vai SII lēmums zaudē spēku saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu vai 2. punktu vai ja tas atcelts saskaņā ar 5., 7. vai 8. punktu, šādu SIT vai SII lēmumu vēl joprojām var izmantot attiecībā uz saistošiem līgumiem, kuri noslēgti, pamatojoties uz minēto lēmumu, vēl pirms tas zaudēja spēku vai tika atcelts. Minēto pagarināto izmantojumu nepiemēro, ja SII lēmums ir pieņemts par precēm, kuras paredzēts eksportēt.”;

| 3) | regulas 124. panta 1. punkta h) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:






  “i) | pienākumu neizpilde, kuras dēļ radies muitas parāds, nav nozīmīgi ietekmējusi pagaidu uzglabāšanas vai attiecīgās muitas procedūras pareizu darbību un nav bijis mēģinājuma krāpt;”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 124. panta 1. punkta h) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:

“i)

pienākumu neizpilde, kuras dēļ radies muitas parāds, nav nozīmīgi ietekmējusi pagaidu uzglabāšanas vai attiecīgās muitas procedūras pareizu darbību un nav bijis mēģinājuma krāpt;”;

| 4) | regulas 126. pantu aizstāj ar šādu:

  “126. pants
  Pilnvaru deleģēšana
  Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 284. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu to neizpildīto prasību sarakstu, kurām nav nozīmīgas ietekmes uz pagaidu uzglabāšanas vai attiecīgās muitas procedūras pareizu darbību, un papildināt 124. panta 1. punkta h) apakšpunkta i) punktu.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 126. pantu aizstāj ar šādu:

“126. pants

Pilnvaru deleģēšana

Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 284. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu to neizpildīto prasību sarakstu, kurām nav nozīmīgas ietekmes uz pagaidu uzglabāšanas vai attiecīgās muitas procedūras pareizu darbību, un papildināt 124. panta 1. punkta h) apakšpunkta i) punktu.”;

| 5) | regulas 129. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja preces, par kurām ir iesniegta ievešanas kopsavilkuma deklarācija, nav ievestas Savienības muitas teritorijā, muitas dienesti šo deklarāciju bez kavēšanās atzīst par nederīgu jebkurā no šādiem gadījumiem:






  a) | ja saņemts deklarētāja pieteikums; vai |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 129. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja preces, par kurām ir iesniegta ievešanas kopsavilkuma deklarācija, nav ievestas Savienības muitas teritorijā, muitas dienesti šo deklarāciju bez kavēšanās atzīst par nederīgu jebkurā no šādiem gadījumiem:

a)

ja saņemts deklarētāja pieteikums; vai

| b) | pēc tam, kad kopš deklarācijas iesniegšanas pagājušas 200 dienas.”; |
| --- | --- |

b)

pēc tam, kad kopš deklarācijas iesniegšanas pagājušas 200 dienas.”;

| 6) | regulas 139. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Ja muitai tiek uzrādītas ārpussavienības preces, kurām nav ievešanas kopsavilkuma deklarācijas, un izņemot gadījumus, kad tiek piešķirts atbrīvojums no pienākuma iesniegt šādu deklarāciju, kāda no 127. panta 4. punktā minētajām personām, neskarot 127. panta 6. punktu, nekavējoties iesniedz šādu deklarāciju vai, ja saņemta muitas iestāžu atļauja, tās vietā iesniedz muitas deklarāciju vai pagaidu uzglabāšanas deklarāciju. Ja šādos apstākļos tiek iesniegta muitas deklarācija vai pagaidu uzglabāšanas deklarācija, deklarācijā iekļauj vismaz tās ziņas, kas nepieciešamas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 139. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja muitai tiek uzrādītas ārpussavienības preces, kurām nav ievešanas kopsavilkuma deklarācijas, un izņemot gadījumus, kad tiek piešķirts atbrīvojums no pienākuma iesniegt šādu deklarāciju, kāda no 127. panta 4. punktā minētajām personām, neskarot 127. panta 6. punktu, nekavējoties iesniedz šādu deklarāciju vai, ja saņemta muitas iestāžu atļauja, tās vietā iesniedz muitas deklarāciju vai pagaidu uzglabāšanas deklarāciju. Ja šādos apstākļos tiek iesniegta muitas deklarācija vai pagaidu uzglabāšanas deklarācija, deklarācijā iekļauj vismaz tās ziņas, kas nepieciešamas ievešanas kopsavilkuma deklarācijai.”;

| 7) | regulas 146. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja preces, par kurām ir iesniegta pagaidu uzglabāšanas deklarācija, netiek uzrādītas muitai, muitas dienesti šo deklarāciju bez kavēšanās atzīst par nederīgu jebkurā no šādiem gadījumiem:






  a) | ja saņemts deklarētāja pieteikums; vai |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 146. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja preces, par kurām ir iesniegta pagaidu uzglabāšanas deklarācija, netiek uzrādītas muitai, muitas dienesti šo deklarāciju bez kavēšanās atzīst par nederīgu jebkurā no šādiem gadījumiem:

a)

ja saņemts deklarētāja pieteikums; vai

| b) | pēc tam, kad kopš deklarācijas iesniegšanas pagājušas 30 dienas.”; |
| --- | --- |

b)

pēc tam, kad kopš deklarācijas iesniegšanas pagājušas 30 dienas.”;

| 8) | iekļauj šādu pantu:

  “260.a pants
  Preces, kas labotas vai pārveidotas, ņemot vērā starptautiskus nolīgumus

  1.   Pilnīgu atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa piešķir pārstrādes produktiem, ko iegūst no precēm, kurām piemērota procedūra “izvešana pārstrādei”, ja muitas dienestiem ir dota iespēja pārliecināties, ka:






  a) | minētās precas labotas vai pārveidotas valstī vai teritorijā ārpus Savienības muitas teritorijas, ar ko Savienība noslēgusi starptautisku nolīgumu, kurā paredzēts šāds atbrīvojums; un |
| --- | --- | --- |

8)

iekļauj šādu pantu:

“260.a pants

Preces, kas labotas vai pārveidotas, ņemot vērā starptautiskus nolīgumus

1.   Pilnīgu atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa piešķir pārstrādes produktiem, ko iegūst no precēm, kurām piemērota procedūra “izvešana pārstrādei”, ja muitas dienestiem ir dota iespēja pārliecināties, ka:

a)

minētās precas labotas vai pārveidotas valstī vai teritorijā ārpus Savienības muitas teritorijas, ar ko Savienība noslēgusi starptautisku nolīgumu, kurā paredzēts šāds atbrīvojums; un

| b) | ir izpildīti a) apakšpunktā minētajā nolīgumā paredzētie atbrīvojuma no ievedmuitas nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

ir izpildīti a) apakšpunktā minētajā nolīgumā paredzētie atbrīvojuma no ievedmuitas nosacījumi.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro attiecībā uz pārstrādes produktiem, kas iegūti no līdzvērtīgām precēm, kuras minētas 223. pantā, un attiecībā uz aizstājējproduktiem, kas minēti 261. un 262. pantā.”;

| 9) | regulas 272. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja preces, par kurām ir iesniegta izvešanas kopsavilkuma deklarācija, nav izvestas no Savienības muitas teritorijas, muitas dienesti šo deklarāciju bez kavēšanās atzīst par nederīgu jebkurā no šādiem gadījumiem:






  a) | ja saņemts deklarētāja pieteikums; vai |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 272. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja preces, par kurām ir iesniegta izvešanas kopsavilkuma deklarācija, nav izvestas no Savienības muitas teritorijas, muitas dienesti šo deklarāciju bez kavēšanās atzīst par nederīgu jebkurā no šādiem gadījumiem:

a)

ja saņemts deklarētāja pieteikums; vai

| b) | pēc tam, kad kopš deklarācijas iesniegšanas pagājušas 150 dienas.”; |
| --- | --- |

b)

pēc tam, kad kopš deklarācijas iesniegšanas pagājušas 150 dienas.”;

| 10) | regulas 275. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja preces, par kurām ir iesniegts reeksporta paziņojums, nav izvestas no Savienības muitas teritorijas, muitas dienesti šo paziņojumu bez kavēšanās atzīst par nederīgu jebkurā no šādiem gadījumiem:






  a) | ja saņemts deklarētāja pieteikums; vai |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 275. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja preces, par kurām ir iesniegts reeksporta paziņojums, nav izvestas no Savienības muitas teritorijas, muitas dienesti šo paziņojumu bez kavēšanās atzīst par nederīgu jebkurā no šādiem gadījumiem:

a)

ja saņemts deklarētāja pieteikums; vai

| b) | pēc tam, kad kopš paziņojuma iesniegšanas pagājušas 150 dienas.” |
| --- | --- |

b)

pēc tam, kad kopš paziņojuma iesniegšanas pagājušas 150 dienas.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. panta 1. punktu piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 19. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  
  OV C 367, 10.10.2018., 39. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 31. janvāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 18. februāra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

3

---

DIREKTĪVAS

| 25.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 83/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 83/42

---

PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2019/475

(2019. gada 18. februāris),

ar ko groza Direktīvas 2006/112/EK un 2008/118/EK attiecībā uz Itālijas pašvaldības Campione d'Italia un Lugāno ezera Itālijas ūdeņu iekļaušanu Savienības muitas teritorijā un Direktīvas 2008/118/EK teritoriālajā piemērošanā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 113. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Itālija 2017. gada 18. jūlija vēstulē lūdza Itālijas pašvaldību Campione d'Italia un Lugāno ezera Itālijas ūdeņus iekļaut Savienības muitas teritorijā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (3), kā arī Padomes Direktīvas 2008/118/EK (4) teritoriālajā darbības jomā akcīzes nodokļa nolūkā, atstājot minētās teritorijas ārpus Padomes Direktīvas 2006/112/EK (5) teritoriālās darbības jomas pievienotās vērtības nodokļa nolūkā. |
| --- | --- |

(1)

Itālija 2017. gada 18. jūlija vēstulē lūdza Itālijas pašvaldību Campione d'Italia un Lugāno ezera Itālijas ūdeņus iekļaut Savienības muitas teritorijā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (3), kā arī Padomes Direktīvas 2008/118/EK (4) teritoriālajā darbības jomā akcīzes nodokļa nolūkā, atstājot minētās teritorijas ārpus Padomes Direktīvas 2006/112/EK (5) teritoriālās darbības jomas pievienotās vērtības nodokļa nolūkā.

| (2) | Itālijas pašvaldība Campione d'Italia, kas ir Itālijas eksklāvs Šveices teritorijā, un Lugāno ezera Itālijas ūdeņi būtu jāiekļauj Savienības muitas teritorijā, jo vairs nav piemērojami vēsturiskie iemesli, kuri attaisno minēto teritoriju izslēgšanu, piemēram, izolācija un ekonomiskas grūtības. To pašu iemeslu dēļ minētās teritorijas būtu jāiekļauj Direktīvas 2008/118/EK teritoriālajā piemērošanā. |
| --- | --- |

(2)

Itālijas pašvaldība Campione d'Italia, kas ir Itālijas eksklāvs Šveices teritorijā, un Lugāno ezera Itālijas ūdeņi būtu jāiekļauj Savienības muitas teritorijā, jo vairs nav piemērojami vēsturiskie iemesli, kuri attaisno minēto teritoriju izslēgšanu, piemēram, izolācija un ekonomiskas grūtības. To pašu iemeslu dēļ minētās teritorijas būtu jāiekļauj Direktīvas 2008/118/EK teritoriālajā piemērošanā.

| (3) | Tomēr Itālija vēlas turpināt minēto teritoriju izslēgšanu no Direktīvas 2006/112/EK teritoriālās piemērošanas, jo tas ir būtiski, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp ekonomikas dalībniekiem, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē un Itālijas pašvaldībā Campione d'Italia, izmantojot vietējo netiešo nodokļu režīma piemērošanu atbilstīgi Šveices pievienotās vērtības nodokļa sistēmai. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr Itālija vēlas turpināt minēto teritoriju izslēgšanu no Direktīvas 2006/112/EK teritoriālās piemērošanas, jo tas ir būtiski, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp ekonomikas dalībniekiem, kas veic uzņēmējdarbību Šveicē un Itālijas pašvaldībā Campione d'Italia, izmantojot vietējo netiešo nodokļu režīma piemērošanu atbilstīgi Šveices pievienotās vērtības nodokļa sistēmai.

| (4) | Šī direktīvai vajadzētu būt cieši saistītai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/474 (6). Tāpēc valstu veiktie transponēšanas pasākumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu, būtu jāpiemēro no minētās Regulas piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

(4)

Šī direktīvai vajadzētu būt cieši saistītai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/474 (6). Tāpēc valstu veiktie transponēšanas pasākumi, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu, būtu jāpiemēro no minētās Regulas piemērošanas dienas.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2006/112/EK un 2008/118/EK, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīvas 2006/112/EK un 2008/118/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2006/112/EK 6. pantu groza šādi:

| 1) | panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “f) | Campione d'Italia; |
| --- | --- | --- |

1)

panta 1. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“f)

Campione d'Italia;

| g) | Lugāno ezera Itālijas ūdeņiem.”; |
| --- | --- |

g)

Lugāno ezera Itālijas ūdeņiem.”;

| 2) | panta 2. punkta f) un g) apakšpunktu svītro. |
| --- | --- |

2)

panta 2. punkta f) un g) apakšpunktu svītro.

2. pants

Direktīvas 2008/118/EK 5. panta 3. punkta f) un g) apakšpunktu svītro.

3. pants

1.   Dalībvalstis līdz 2019. gada 31. decembrim pieņem un publicē noteikumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2020. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

4. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2019. gada 18. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. BĂDĂLĂU

---

(1)  
  2018. gada 2. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  2018. gada 11. jūlija atzinums (OV C 367, 10.10.2018., 117. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Direktīva 2008/118/EK (2008. gada 16. decembris) par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu, ar ko atceļ Direktīvu 92/12/EEK (OV L 9, 14.1.2009., 12. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/474 (2019. gada 19. marts), ar kuru groza Regula (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 38. lpp.).

6

Oficiālā Vēstneša

---