# Eiropas Savienības L 88/2019

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 88 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 62. gadagājums2019. gada 29. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 88

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

62. gadagājums2019. gada 29. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2019/528 (2018. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2019/529 (2019. gada 28. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2019/124 attiecībā uz dažām zvejas iespējām | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/530 (2019. gada 27. marts), ar ko attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, nematodēm, baktērijām, sēnītēm un oomicētēm, vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām nozīmē Eiropas Savienības references laboratorijas augiem kaitīgo organismu jautājumos | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/531 (2019. gada 27. marts), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/532 (2019. gada 28. marts), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2015/2378 groza attiecībā uz standarta veidlapām, kurās ietverta valodu lietojuma kārtība, obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai par ziņojamām pārrobežu shēmām | 25 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/533 (2019. gada 28. marts) par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2020., 2021. un 2022. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās (
  1
  ) | 28 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2019/534 (2019. gada 26. marts) 5G tīklu kiberdrošība | 42 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2019/528 (2018. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

PRIMA

1

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2019/529 (2019. gada 28. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2019/124 attiecībā uz dažām zvejas iespējām

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/530 (2019. gada 27. marts), ar ko attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, nematodēm, baktērijām, sēnītēm un oomicētēm, vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām nozīmē Eiropas Savienības references laboratorijas augiem kaitīgo organismu jautājumos

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/531 (2019. gada 27. marts), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

23

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/532 (2019. gada 28. marts), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2015/2378 groza attiecībā uz standarta veidlapām, kurās ietverta valodu lietojuma kārtība, obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai par ziņojamām pārrobežu shēmām

25

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/533 (2019. gada 28. marts) par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2020., 2021. un 2022. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās (
  1
  )

1

28

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2019/534 (2019. gada 26. marts) 5G tīklu kiberdrošība

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 29.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/528

(2018. gada 6. novembris)

par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 (2) paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (“PRIMA”), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 (2) paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (“PRIMA”), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

| (2) | Marokas Karaliste (“Maroka”) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014–2020) asociētajām trešām valstīm, kas iesaistījušās PRIMA. |
| --- | --- |

(2)

Marokas Karaliste (“Maroka”) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014–2020) asociētajām trešām valstīm, kas iesaistījušās PRIMA.

| (3) | Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Maroka kļūst par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiek noslēgts starptautisks nolīgums sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā ir paredzēti noteikumi Marokas dalībai PRIMA. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Maroka kļūst par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiek noslēgts starptautisks nolīgums sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā ir paredzēti noteikumi Marokas dalībai PRIMA.

| (4) | Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/639 (3) Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) (“nolīgums”), tika parakstīts 2018. gada 10. aprīlī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/639 (3) Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) (“nolīgums”), tika parakstīts 2018. gada 10. aprīlī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (5) | Nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(5)

Nolīgums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) (4).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 5. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu (5).

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2018. gada 6. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

H. LÖGER

---

(1)  
  2018. gada 2. oktobra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 (2017. gada 4. jūlijs) par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).

2

PRIMA

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2018/639 (2018. gada 19. marts) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) (OV L 106, 26.4.2018., 1. lpp.).

3

PRIMA

(4)  Nolīguma teksts ir publicēts OV L 106, 26.4.2018., 3. lpp., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

4

(5)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

REGULAS

| 29.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/3

---

PADOMES REGULA (ES) 2019/529

(2019. gada 28. marts),

ar ko groza Regulu (ES) 2019/124 attiecībā uz dažām zvejas iespējām

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2019/124 (1) attiecībā uz 2019. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2019/124 (1) attiecībā uz 2019. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi.

| (2) | Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) tās gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā paturēja spēkā zobenzivs un tropisko tunzivju saglabāšanas pasākumus. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(2)

Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) tās gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā paturēja spēkā zobenzivs un tropisko tunzivju saglabāšanas pasākumus. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (3) | Gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (SPRFMO) pieņēma jaunus nozvejas limitus Čīles stavridai (Trachurus murphyi) un apstiprināja ilkņzivs (Dissostichus spp.) izpētes zveju. Piemērojamie pasākumi būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(3)

Gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija (SPRFMO) pieņēma jaunus nozvejas limitus Čīles stavridai (Trachurus murphyi) un apstiprināja ilkņzivs (Dissostichus spp.) izpētes zveju. Piemērojamie pasākumi būtu jāīsteno Savienības tiesību aktos.

| (4) | Regulā (ES) 2019/124 tūbīšu kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir noteikta nulles apjomā. Tūbītes nav ilgdzīvojoša suga, un atbilstošais zinātniskais ieteikums kļūst pieejams februāra otrajā pusē, bet zvejas darbības sākas aprīlī. |
| --- | --- |

(4)

Regulā (ES) 2019/124 tūbīšu kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir noteikta nulles apjomā. Tūbītes nav ilgdzīvojoša suga, un atbilstošais zinātniskais ieteikums kļūst pieejams februāra otrajā pusē, bet zvejas darbības sākas aprīlī.

| (5) | Nozvejas limiti attiecībā uz tūbītēm ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā būtu jāgroza saskaņā ar ICES2019. gada 22. februārī sniegto jaunāko zinātnisko ieteikumu maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma pieejai un – attiecībā uz pārvaldības apgabaliem – piesardzīgajai pieejai. |
| --- | --- |

(5)

Nozvejas limiti attiecībā uz tūbītēm ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā būtu jāgroza saskaņā ar ICES2019. gada 22. februārī sniegto jaunāko zinātnisko ieteikumu maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma pieejai un – attiecībā uz pārvaldības apgabaliem – piesardzīgajai pieejai.

| (6) | Zvejas piepūles limiti Savienības zvejas kuģiem Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā ir pamatoti uz informāciju, kas sniegta zilās tunzivis zvejas, kapacitātes un audzēšanas plānos, kurus dalībvalstis iesniegušas Komisijai. Minētie zvejas piepūles limiti tika paziņoti, izmantojot Savienības plānu, ko apstiprinājusi ICCAT 2. paneļa starpsesiju sanāksmē, kas notika 2019. gada 4. un 5. martā. Tie būtu jānosaka kā daļa no zvejas iespējām. |
| --- | --- |

(6)

Zvejas piepūles limiti Savienības zvejas kuģiem Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā ir pamatoti uz informāciju, kas sniegta zilās tunzivis zvejas, kapacitātes un audzēšanas plānos, kurus dalībvalstis iesniegušas Komisijai. Minētie zvejas piepūles limiti tika paziņoti, izmantojot Savienības plānu, ko apstiprinājusi ICCAT 2. paneļa starpsesiju sanāksmē, kas notika 2019. gada 4. un 5. martā. Tie būtu jānosaka kā daļa no zvejas iespējām.

| (7) | Tāpēc Regula (ES) 2019/124 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (ES) 2019/124 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Regulā (ES) 2019/124 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2019. gada 1. janvāra. Tāpēc arī noteikumi par nozvejas limitiem, kas ieviesti ar šo regulu, būtu jāpiemēro no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā izmantotas, |
| --- | --- |

(8)

Regulā (ES) 2019/124 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2019. gada 1. janvāra. Tāpēc arī noteikumi par nozvejas limitiem, kas ieviesti ar šo regulu, būtu jāpiemēro no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā izmantotas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2019/124 groza šādi:

| 1) | regulas 27. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2019. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 36 102 tonnām.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 27. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2019. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 36 102 tonnām.”;

| 2) | iekļauj šādu pantu:

  “28.a pants
  Izpētes zveja

  1.   Dalībvalstis 2019. gadā SPRFMO konvencijas apgabalā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām tikai tad, ja SPRFMO ir apstiprinājusi to pieteikumu šādai zvejai, tostarp zvejniecības darbības plānu un apņemšanos īstenot datu vākšanas plānu.


  2.   Zveja notiek vienīgi IJ pielikumā norādītajos pētniecības blokos. Zveja ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 750 metriem un lielāks par 2 000 metriem.


  3.   KPN ir tāda, kā norādīts IJ pielikumā. Zveju ierobežo tā, ka tiek veikts viens zvejas reiss, kura maksimālais ilgums ir 21 secīga diena, un āķu skaits vienā ievietošanas reizē nepārsniedz 5 000, un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits vienā pētniecības blokā nav lielāks par 20. Zveju izbeidz vai nu brīdī, kad tiek sasniegta KPN, vai kad zvejas rīki ir ievietoti un izcelti 100 reizes, atkarībā no tā, kas iestājas agrāk.”; |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

“28.a pants

Izpētes zveja

1.   Dalībvalstis 2019. gadā SPRFMO konvencijas apgabalā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām tikai tad, ja SPRFMO ir apstiprinājusi to pieteikumu šādai zvejai, tostarp zvejniecības darbības plānu un apņemšanos īstenot datu vākšanas plānu.

2.   Zveja notiek vienīgi IJ pielikumā norādītajos pētniecības blokos. Zveja ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 750 metriem un lielāks par 2 000 metriem.

3.   KPN ir tāda, kā norādīts IJ pielikumā. Zveju ierobežo tā, ka tiek veikts viens zvejas reiss, kura maksimālais ilgums ir 21 secīga diena, un āķu skaits vienā ievietošanas reizē nepārsniedz 5 000, un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits vienā pētniecības blokā nav lielāks par 20. Zveju izbeidz vai nu brīdī, kad tiek sasniegta KPN, vai kad zvejas rīki ir ievietoti un izcelti 100 reizes, atkarībā no tā, kas iestājas agrāk.”;

| 3) | Regulas (ES) 2019/124 IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

3)

Regulas (ES) 2019/124 IA, IB, IH, IJ, III, IV, VII un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 28. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. CIAMBA

---

(1)  Padomes Regula (ES) 2019/124 (2019. gada 30. janvāris), ar ko 2019. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 29, 31.1.2019., 1. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

1.

| a) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz tūbītēm un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā aizstāj ar šādu:












  “Suga: | Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

  Ammodytes spp. | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 106 387  (2) | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 325  (2) | | |
| Vācija | 162 (2) | | |
| Zviedrija | 3 906  (2) | | |
| Savienība | 112 780 | | |
| KPN | 112 780 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Īpašs nosacījums:

  ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IIC pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.





















  Zona | : | Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos |

a)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz tūbītēm un saistītajām piezvejas sugām Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

Ammodytes spp.

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1)

Dānija

106 387  (2)

Apvienotā Karaliste

2 325  (2)

Vācija

162 (2)

Zviedrija

3 906  (2)

Savienība

112 780

KPN

112 780

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Īpašs nosacījums:

ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IIC pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

Zona

:

Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos

1r

2r ()

3r

4 ()

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Dānija

86 704

4 717

10 084

4 717

0

165

0

Apvienotā Karaliste

1 895

103

220

103

0

4

0

Vācija

133

7

15

7

0

0

0

Zviedrija

3 184

173

370

173

0

6

0

Savienība

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

Kopā

91 916

5 000

10 689

5 000

0

175

0

()  2.r un 4. pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu.”;

| b) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz putasu Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 48 813  (4) | | |
| Vācija | 18 979  (4) | | |
| Spānija | 41 383  (4)
   (5) | | |
| Francija | 33 970  (4) | | |
| Īrija | 37 800  (4) | | |
| Nīderlande | 59 522  (4) | | |
| Portugāle | 3 844  (4)
   (5) | | |
| Zviedrija | 12 075  (4) | | |
| Apvienotā Karaliste | 63 341  (4) | | |
| Savienība | 319 727  (4)
   (6) | | |
| Norvēģija | 99 900 | | |
| Fēru Salas | 10 000 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |

b)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz putasu Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā

(WHB/1X14)

Dānija

48 813  (4)

Vācija

18 979  (4)

Spānija

41 383  (4)
   (5)

Francija

33 970  (4)

Īrija

37 800  (4)

Nīderlande

59 522  (4)

Portugāle

3 844  (4)
   (5)

Zviedrija

12 075  (4)

Apvienotā Karaliste

63 341  (4)

Savienība

319 727  (4)
   (6)

Norvēģija

99 900

Fēru Salas

10 000

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu.

| c) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos 4. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Jūras līdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības ūdeņi 4. zonā
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 26 (7) | | |
| Dānija | 404 (7) | | |
| Vācija | 250 (7) | | |
| Francija | 225 | | |
| Nīderlande | 9 | | |
| Zviedrija | 17 (7) | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 104  (7) | | |
| Savienība | 4 035 | | |
| KPN | 4 035 | | Piesardzīga KPN |

c)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz jūras līdaku Savienības un starptautiskajos ūdeņos 4. zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Jūras līdaka

Molva molva

Zona:

Savienības ūdeņi 4. zonā

(LIN/04-C.)

Beļģija

26 (7)

Dānija

404 (7)

Vācija

250 (7)

Francija

225

Nīderlande

9

Zviedrija

17 (7)

Apvienotā Karaliste

3 104  (7)

Savienība

4 035

KPN

4 035

| d) | papildinājumu aizstāj ar šādu:


  “Papildinājums
  8. panta 4. punktā minētā KPN ir šāda:





  Beļģijai: parastā jūrasmēle 7.a zonā; parastā jūrasmēle – 7.f un 7.g zonā; parastā jūrasmēle – 7.e zonā; parastā jūrasmēle – 8.a un 8.b zonā; megrimi – 7. zonā, pikša – 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; Norvēģijas omārs – 7. zonā; menca –7.a zonā; jūras zeltplekste – 7.f un 7.g zonā; jūras zeltplekste – 7.h, 7.j un 7.k zonā. raju dzimtas zivis 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā. |
| --- | --- |

d)

papildinājumu aizstāj ar šādu:

“Papildinājums

8. panta 4. punktā minētā KPN ir šāda:

Beļģijai: parastā jūrasmēle 7.a zonā; parastā jūrasmēle – 7.f un 7.g zonā; parastā jūrasmēle – 7.e zonā; parastā jūrasmēle – 8.a un 8.b zonā; megrimi – 7. zonā, pikša – 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; Norvēģijas omārs – 7. zonā; menca –7.a zonā; jūras zeltplekste – 7.f un 7.g zonā; jūras zeltplekste – 7.h, 7.j un 7.k zonā. raju dzimtas zivis 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā.

| Francijai: makrele – 3.a un 4. zonā; Savienības ūdeņos 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā; siļķe – 4. un 7.d zonā un Savienības ūdeņos 2.a zonā; stavrida – Savienības ūdeņos 4.b, 4.c un 7.d zonā; merlangs – 7.b–k zonā; pikša – 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; parastā jūrasmēle – 7.f un 7.g zonā; merlangs – 8. zonā; sarkanspuru pagele – Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7. un 8. zonā; kapross – Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7. un 8. zonā; makrele – 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 2.a, 12. un 14. zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā, rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 7.d zonā, rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā; cirtainā raja Savienības ūdeņos 7.d un 7.e zonā. |
| --- |

Francijai: makrele – 3.a un 4. zonā; Savienības ūdeņos 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā; siļķe – 4. un 7.d zonā un Savienības ūdeņos 2.a zonā; stavrida – Savienības ūdeņos 4.b, 4.c un 7.d zonā; merlangs – 7.b–k zonā; pikša – 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; parastā jūrasmēle – 7.f un 7.g zonā; merlangs – 8. zonā; sarkanspuru pagele – Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7. un 8. zonā; kapross – Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7. un 8. zonā; makrele – 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 2.a, 12. un 14. zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā, rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 7.d zonā, rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā; cirtainā raja Savienības ūdeņos 7.d un 7.e zonā.

| Īrijai: Eiropas jūrasvelns 6. zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā. Eiropas jūrasvelns 7. zonā; Norvēģijas omārs ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālajā vienībā. |
| --- |

Īrijai: Eiropas jūrasvelns 6. zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā. Eiropas jūrasvelns 7. zonā; Norvēģijas omārs ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālajā vienībā.

| Apvienotajai Karalistei: apmaiņā pret mencu un merlangu uz rietumiem no Skotijas: menca – 6.b zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un 12. un 14. zonā; merlangs – 6. zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā. un apmaiņā pret mencu Ķeltu jūrā, merlangu Īrijas jūrā un jūras zeltpleksti 7.h, 7.j un 7.k zonā: menca 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos; pikša – 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; parastā jūrasmēle – 7.h, 7.j un 7.k zonā; parastā jūrasmēle – 7.e zonā; jūras zeltplekste – 7.h, 7.j un 7.k zonā. |
| --- |

Apvienotajai Karalistei: apmaiņā pret mencu un merlangu uz rietumiem no Skotijas: menca – 6.b zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un 12. un 14. zonā; merlangs – 6. zonā; Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā. un apmaiņā pret mencu Ķeltu jūrā, merlangu Īrijas jūrā un jūras zeltpleksti 7.h, 7.j un 7.k zonā: menca 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos; pikša – 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; parastā jūrasmēle – 7.h, 7.j un 7.k zonā; parastā jūrasmēle – 7.e zonā; jūras zeltplekste – 7.h, 7.j un 7.k zonā.

2.

| a) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz siļķi Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā aizstāj ar šādu:






  “Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 13 (8) | | |
| Dānija | 13 129  (8) | | |
| Vācija | 2 299  (8) | | |
| Spānija | 43 (8) | | |
| Francija | 566 (8) | | |
| Īrija | 3 399  (8) | | |
| Nīderlande | 4 698  (8) | | |
| Polija | 664 (8) | | |
| Portugāle | 43 (8) | | |
| Somija | 203 (8) | | |
| Zviedrija | 4 865  (8) | | |
| Apvienotā Karaliste | 8 393  (8) | | |
| Savienība | 38 315  (8) | | |
| Fēru Salas | 4 500  (9)
   (10) | | |
| Norvēģija | 34 484  (9)
   (11) | | |
| KPN | 588 562 | | Analītiska KPN |
| Īpašs nosacījums:

  ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: | Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) |
| | 34 484 |
| | 2., 5.b zona uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (HER/*25B-F) |
| Beļģija | 2 |
| Dānija | 1 541 |
| Vācija | 270 |
| Spānija | 5 |
| Francija | 67 |
| Īrija | 399 |
| Nīderlande | 552 |
| Polija | 78 |
| Portugāle | 5 |
| Somija | 24 |
| Zviedrija | 571 |
| Apvienotā Karaliste | 986”; |

a)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz siļķi Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(HER/1/2-)

Beļģija

13 (8)

Dānija

13 129  (8)

Vācija

2 299  (8)

Spānija

43 (8)

Francija

566 (8)

Īrija

3 399  (8)

Nīderlande

4 698  (8)

Polija

664 (8)

Portugāle

43 (8)

Somija

203 (8)

Zviedrija

4 865  (8)

Apvienotā Karaliste

8 393  (8)

Savienība

38 315  (8)

Fēru Salas

4 500  (9)
   (10)

Norvēģija

34 484  (9)
   (11)

KPN

588 562

Īpašs nosacījums:

Īpašs nosacījums:

ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN)

34 484

2., 5.b zona uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (HER/*25B-F)

Beļģija

2

Dānija

1 541

Vācija

270

Spānija

5

Francija

67

Īrija

399

Nīderlande

552

Polija

78

Portugāle

5

Somija

24

Zviedrija

571

Apvienotā Karaliste

986”;

| b) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz mencu Grenlandes ūdeņos NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņos 5., 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā
  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 636  (12) | | |
| Apvienotā Karaliste | 364 (12) | | |
| Savienība | 2 000  (12) | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

b)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz mencu Grenlandes ūdeņos NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņos 5., 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu:

NAFO

“Suga:

Suga:

Menca

Gadus morhua

Gadus morhua

Zona:

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

NAFO

(COD/N1GL14)

Vācija

1 636  (12)

12

Apvienotā Karaliste

364 (12)

12

Savienība

2 000  (12)

12

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| c) | zvejas iespēju tabulu attiecībā uz sarkanasariem (pelaģiskajiem) Grenlandes ūdeņos NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņos 5., 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Sarkanasari (pelaģiskie)

  Sebastes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā
  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 765 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Francija | 4 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Apvienotā Karaliste | 5 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Savienība | 774 (13)
   (14)
   (15) | | |
| Norvēģija | 561 (13)
   (14) | | |
| Fēru Salas | 0 (13)
   (14)
   (16) | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

c)

zvejas iespēju tabulu attiecībā uz sarkanasariem (pelaģiskajiem) Grenlandes ūdeņos NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņos 5., 12. un 14. zonā aizstāj ar šādu:

NAFO

“Suga:

Suga:

Sarkanasari (pelaģiskie)

Sebastes spp.

Sebastes

Zona:

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

NAFO

(RED/N1G14P)

Vācija

765 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Francija

4 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Apvienotā Karaliste

5 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Savienība

774 (13)
   (14)
   (15)

13

14

15

Norvēģija

561 (13)
   (14)

13

14

Fēru Salas

0 (13)
   (14)
   (16)

13

14

16

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

3.

“IH PIELIKUMS

WCPFC KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 3 170,36 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S

(SWO/F7120S)

Savienība

3 170,36

KPN

Nepiemēro

4.

“IJ PIELIKUMS

SPRFMO KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Čīles stavrida

  Trachurus murphyi | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 9 079,65 | | |
| Nīderlande | 9 841,41 | | |
| Lietuva | 6 317,86 | | |
| Polija | 10 863,08 | | |
| Savienība | 36 102 | | |
| KPN | Nepiemēro | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Čīles stavrida

Trachurus murphyi

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(CJM/SPRFMO)

Vācija

9 079,65

Nīderlande

9 841,41

Lietuva

6 317,86

Polija

10 863,08

Savienība

36 102

KPN

Nepiemēro

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Ilkņzivs

  Dissostichus spp. | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (TOP/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 45 (17) | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Ilkņzivs

Dissostichus spp.

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(TOP/SPRFMO)

KPN

45 (17)

5.

“III PIELIKUMS

ZVEJAS ATĻAUJU MAKSIMĀLAIS SKAITS SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TREŠO VALSTU ŪDEŅOS

| Zvejas apgabals | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | 77 | DK | 25 | 57 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| UK | 18 |
| Demersālās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | 80 | DE | 16 | 50 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| UK | 14 |
| Nav piešķirtas | 2 |
| Makrele (18) | Nepiemēro | Nepiemēro | 70 |
| Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ N | 480 | DK | 450 | 150 |
| UK | 30 |
| Fēru Salu ūdeņi | Visas zvejniecības, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām | 26 | BE | 0 | 13 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| UK | 18 |
| Mencas un pikšas specializētā zveja ar zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir 135 mm, tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ N un uz austrumiem no 6° 30′ W | 8 (19) | Nepiemēro | 4 |
| Zveja ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijas. Apgabalā starp 61° 20′ N un 62° 00′ N un 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām šie kuģi darboties drīkst laikposmā no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim | 70 | BE | 0 | 26 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| UK | 20 |
| Zilās jūras līdakas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ N un uz rietumiem no 9° 00′ W, apgabalā starp 7° 00′ W un 9° 00′ W uz dienvidiem no 60° 30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30′ N, 7° 00′ W un 60° 00′ N, 6° 00′ W | 70 | DE (20) | 8 | 20 (21) |
| FR (20) | 12 |
| Specializētā saidas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas ierobežojošās stropes | 70 | Nepiemēro | 22 (21) |
| Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru Salu iestādes ievieš īpašus noteikumus par piekļuvi apgabalam ar nosaukumu “galvenais putasu zvejas apgabals” | 34 | DE | 2 | 20 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| UK | 7 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| Zveja ar āķu rindām | 10 | UK | 10 | 6 |
| Makrele | 20 | DK | 2 | 12 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| UK | 6 |
| Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | 20 | DK | 5 | 20 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| UK | 4 |
| 1, 2b (22) | Sniega krabju zveja ar zivju ķeramajiem groziem | 20 | EE | 1 | nav |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Zvejas apgabals

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

77

DK

25

57

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

UK

18

Demersālās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

80

DE

16

50

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

UK

14

Nav piešķirtas

2

Makrele (18)

Nepiemēro

Nepiemēro

70

Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ N

480

DK

450

150

UK

30

Fēru Salu ūdeņi

Visas zvejniecības, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām

26

BE

0

13

DE

4

FR

4

UK

18

Mencas un pikšas specializētā zveja ar zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir 135 mm, tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ N un uz austrumiem no 6° 30′ W

8 (19)

Nepiemēro

4

Zveja ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijas. Apgabalā starp 61° 20′ N un 62° 00′ N un 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām šie kuģi darboties drīkst laikposmā no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim

70

BE

0

26

DE

10

FR

40

UK

20

Zilās jūras līdakas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ N un uz rietumiem no 9° 00′ W, apgabalā starp 7° 00′ W un 9° 00′ W uz dienvidiem no 60° 30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30′ N, 7° 00′ W un 60° 00′ N, 6° 00′ W

70

DE (20)

8

20 (21)

FR (20)

12

Specializētā saidas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas ierobežojošās stropes

70

Nepiemēro

22 (21)

Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru Salu iestādes ievieš īpašus noteikumus par piekļuvi apgabalam ar nosaukumu “galvenais putasu zvejas apgabals”

34

DE

2

20

DK

5

FR

4

NL

6

UK

7

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Zveja ar āķu rindām

10

UK

10

6

Makrele

20

DK

2

12

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

UK

6

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

20

DK

5

20

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

UK

4

1, 2b (22)

Sniega krabju zveja ar zivju ķeramajiem groziem

20

EE

1

nav

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

6.

“IV PIELIKUMS

ICCAT

  KONVENCIJAS APGABALS
   (23)

| 1. | Maksimālais skaits Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm






  Spānija | 60 |
| --- | --- | --- |
| Francija | 37 |
| Savienība | 97 |

1.

Spānija

60

Francija

37

Savienība

97

| 2. | Maksimālais skaits Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm






  Spānija | 364 |
| --- | --- | --- |
| Francija | 130 |
| Itālija | 30 |
| Kipra | 20 (24) |
| Malta | 54 (24) |
| Savienība | 598 |

2.

Spānija

364

Francija

130

Itālija

30

Kipra

20 (24)

Malta

54 (24)

Savienība

598

| 3. | Maksimālais skaits Savienības zvejas kuģu, kuriem Adrijas jūrā atļauts audzēšanas vajadzībām aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm






  Horvātija | 16 |
| --- | --- | --- |
| Itālija | 12 |
| Savienība | 28 |

3.

Horvātija

16

Itālija

12

Savienība

28

| 4. | To katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits un kopējā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

  A tabula | Zvejas kuģu skaits (25) |
| --- | --- | --- |
| | Kipra (26) | Grieķija (27) | Horvātija | Itālija | Francija | Spānija | Malta (28) | Portugāle |
| Kuģi zvejai ar riņķvadu | 1 | 1 (29) | 16 | 19 | 22 | 6 | 1 | 0 |
| Kuģi zvejai ar āķu jedām | 23 (30) | 0 | 0 | 35 | 8 | 49 | 61 | 0 |
| Laivas zvejai ar ēsmu | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 | 69 | 0 | 76 (31) |
| Rokas āķu rindas | 0 | 0 | 12 | 0 | 33 (32) | 1 | 0 | 0 |
| Traleris | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Mazapjoma | 0 | 13 | 0 | 0 | 130 | 599 | 52 | 0 |
| Citi amatierzvejas kuģi (33) | 0 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.

A tabula

Zvejas kuģu skaits (25)

Kipra (26)

Grieķija (27)

Horvātija

Itālija

Francija

Spānija

Malta (28)

Portugāle

Kuģi zvejai ar riņķvadu

1

1 (29)

16

19

22

6

1

0

Kuģi zvejai ar āķu jedām

23 (30)

0

0

35

8

49

61

0

Laivas zvejai ar ēsmu

0

0

0

0

37

69

0

76 (31)

Rokas āķu rindas

0

0

12

0

33 (32)

1

0

0

Traleris

0

0

0

0

57

0

0

0

Mazapjoma

0

13

0

0

130

599

52

0

Citi amatierzvejas kuģi (33)

0

42

0

0

0

0

0

0

B tabula

| | Kopējā kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību |
| --- | --- |
| | Kipra | Horvātija | Grieķija | Itālija | Francija | Spānija | Malta |
| Kuģi zvejai ar riņķvadu | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |
| Kuģi zvejai ar āķu jedām | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |
| Laivas zvejai ar ēsmu | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |
| Rokas āķu rindas | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |
| Traleri | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |
| Citi amatierzvejas kuģi | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka | Jānosaka |

Kopējā kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību

Kipra

Horvātija

Grieķija

Itālija

Francija

Spānija

Malta

Kuģi zvejai ar riņķvadu

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Kuģi zvejai ar āķu jedām

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Laivas zvejai ar ēsmu

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Rokas āķu rindas

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Traleri

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Citi amatierzvejas kuģi

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

Jānosaka

| 5. | Maksimālais skaits zivju krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras atļāvusi izmantot katra dalībvalsts






  Dalībvalsts | Zivju krātiņveida lamatu skaits (34) |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 5 |
| Itālija | 6 |
| Portugāle | 3 |

5.

Dalībvalsts

Zivju krātiņveida lamatu skaits (34)

Spānija

5

Itālija

6

Portugāle

3

| 6. | Katras dalībvalsts maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

  A tabula








  Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte |
| --- | --- |
| | Audzētavu skaits | Kapacitāte (tonnās) |
| Spānija | 10 | 11 852 |
| Itālija | 13 | 12 600 |
| Grieķija | 2 | 2 100 |
| Kipra | 3 | 3 000 |
| Horvātija | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |

6.

A tabula

Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte

Audzētavu skaits

Kapacitāte (tonnās)

Spānija

10

11 852

Itālija

13

12 600

Grieķija

2

2 100

Kipra

3

3 000

Horvātija

7

7 880

Malta

6

12 300

B tabula
   (35)
   (36)

| Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās) |
| --- |
| Spānija | 7 000 |
| Itālija | Jānosaka |
| Grieķija | Jānosaka |
| Kipra | Jānosaka |
| Horvātija | Jānosaka |
| Malta | 8 766 |
| Portugāle | 350 |

Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās)

Spānija

7 000

Itālija

Jānosaka

Grieķija

Jānosaka

Kipra

Jānosaka

Horvātija

Jānosaka

Malta

8 766

Portugāle

350

| 7. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu to dalībvalsts karoga zvejas kuģu maksimālais skaits, kuriem ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, dalībvalstīm ir sadalīts šādi:






  Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits |
| --- | --- | --- |
| Īrija | 50 |
| Spānija | 730 |
| Francija | 151 |
| Apvienotā Karaliste | 12 |
| Portugāle | 310 |

7.

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Īrija

50

Spānija

730

Francija

151

Apvienotā Karaliste

12

Portugāle

310

| 8. | To Savienības zvejas kuģu maksimālais skaits, kuru garums ir vismaz 20 metri un kuri zvejo lielacu tunzivis ICCAT konvencijas apgabalā, ir šāds:







  Dalībvalsts | Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits | Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 23 | 190 |
| Francija | 11 | — |
| Portugāle | — | 79 |
| Savienība | 34 | 269 |

8.

Dalībvalsts

Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits

Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits

Spānija

23

190

Francija

11

—

Portugāle

—

79

Savienība

34

269

7.

“VII PIELIKUMS

WCPFC KONVENCIJAS APGABALS

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S atļauts zvejot zobenzivis

| Spānija | 14 |
| --- | --- |
| Savienība | 14 |

Spānija

14

Savienība

14

8.

“VIII PIELIKUMS

ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE LIMITI TREŠO VALSTU KUĢIEM, KAS ZVEJO SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

| Karoga valsts | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | Jānosaka | Jānosaka |
| Fēru Salas | Makrele, 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 2.a, 4.a zonā (uz ziemeļiem no 59° N)
  Stavrida, 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 7.e, 7.f, 7.h zonā | 20 | 14 |
| Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N | 20 | Jānosaka |
| Siļķe, 3.a zonā | 4 | 4 |
| Esmarka mencas rūpnieciskā zveja 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju) | 14 | 14 |
| Jūras līdaka un brosme | 20 | 10 |
| Putasu, 2., 4.a, 5., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 6.b, 7. zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W) | 20 | 20 |
| Zilā jūras līdaka | 16 | 16 |
| Venecuēla (37) | Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi) | 45 | 45 |

Karoga valsts

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģija

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

Jānosaka

Jānosaka

Fēru Salas

Makrele, 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 2.a, 4.a zonā (uz ziemeļiem no 59° N)

Stavrida, 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 7.e, 7.f, 7.h zonā

20

14

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N

20

Jānosaka

Siļķe, 3.a zonā

4

4

Esmarka mencas rūpnieciskā zveja 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju)

14

14

Jūras līdaka un brosme

20

10

Putasu, 2., 4.a, 5., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 6.b, 7. zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W)

20

20

Zilā jūras līdaka

16

16

Venecuēla (37)

Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi)

45

45

---

(1)  Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas.

1

(2)  Merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Merlanga un makreles piezvejas, ko uzskaita attiecībā pret kvotu saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko uzskaita attiecībā pret kvotu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

2

(3)  2.r un 4. pārvaldības apgabalā KPN drīkst apgūt tikai kā uzraudzības KPN, ievērojot ar attiecīgo zvejniecību saistītu paraugošanas protokolu.”;

3

(4)  Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 22 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 7 %

4

(5)  Šo kvotu var pārcelt uz 8.c, 9. un 10. zonu; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

5

CECAF

(6)  Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 227 975
  ”;

6

CECAF

(7)  Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 %, bet ne vairāk kā 75 t, drīkst nozvejot: Savienības ūdeņos 3.a zonā (LIN/*03A-C).”;

7

(8)  Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šādām zonām: NEAFC pārvaldības apgabals un Savienības ūdeņi.

8

NEAFC

(9)  Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N.

9

(10)  Jāuzskaita attiecībā pret Fēru Salu nozvejas limitiem.

10

(11)  Jāuzskaita attiecībā pret Norvēģijas nozvejas limitiem.

11

(12)  Izņemot piezveju, minētajām kvotām piemēro šādus nosacījumus:

12

| 1. | Kvotas nedrīkst apgūt laikā no 2019. gada 1. aprīļa līdz 31. maijam. |
| --- | --- |

1.

Kvotas nedrīkst apgūt laikā no 2019. gada 1. aprīļa līdz 31. maijam.

| 2. | ES kuģi var izvēlēties zvejot vienā vai abos šādos apgabalos:






  Ziņošanas kods | Ģeogrāfiskās robežas |
| --- | --- | --- |
| COD/GRL1 | Grenlandes zvejas zonas daļā, kas atrodas NAFO 1F apakšapgabalā uz rietumiem no 44° 00′W un uz dienvidiem no 60° 45′N, NAFO 1. apakšapgabala daļā, kas atrodas uz dienvidiem no 60° 45′ ziemeļu platuma paralēles (Desolation zemesrags), un tajā Grenlandes zvejas zonas daļā ICES 14.b rajonā, kura atrodas uz austrumiem no 44° 00′W un uz dienvidiem no 62°30′N. |
| COD/GRL2 | Grenlandes zvejas apgabala daļā, kas atrodas ICES 14.b rajonā uz ziemeļiem no 62° 30′N.”; |

2.

ES kuģi var izvēlēties zvejot vienā vai abos šādos apgabalos:

Ziņošanas kods

Ģeogrāfiskās robežas

COD/GRL1

Grenlandes zvejas zonas daļā, kas atrodas NAFO 1F apakšapgabalā uz rietumiem no 44° 00′W un uz dienvidiem no 60° 45′N, NAFO 1. apakšapgabala daļā, kas atrodas uz dienvidiem no 60° 45′ ziemeļu platuma paralēles (Desolation zemesrags), un tajā Grenlandes zvejas zonas daļā ICES 14.b rajonā, kura atrodas uz austrumiem no 44° 00′W un uz dienvidiem no 62°30′N.

NAFO

NAFO

Desolation

ICES

COD/GRL2

Grenlandes zvejas apgabala daļā, kas atrodas ICES 14.b rajonā uz ziemeļiem no 62° 30′N.”;

ICES

(13)  Drīkst zvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim.

13

(14)  Drīkst zvejot tikai Grenlandes ūdeņos sarkanasaru aizsardzības apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:

14

| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64° 45′N | 28° 30′W |
| 2 | 62° 50′N | 25° 45′W |
| 3 | 61° 55′N | 26° 45′W |
| 4 | 61° 00′N | 26° 30′W |
| 5 | 59° 00′N | 30° 00′W |
| 6 | 59° 00′N | 34° 00′W |
| 7 | 61° 30′N | 34° 00′W |
| 8 | 62° 50′N | 36° 00′W |
| 9 | 64° 45′N | 28° 30′W |

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

64° 45′N

28° 30′W

2

62° 50′N

25° 45′W

3

61° 55′N

26° 45′W

4

61° 00′N

26° 30′W

5

59° 00′N

30° 00′W

6

59° 00′N

34° 00′W

7

61° 30′N

34° 00′W

8

62° 50′N

36° 00′W

9

64° 45′N

28° 30′W

(15)  Īpašs nosacījums: šo kvotu drīkst apgūt arī iepriekšminētā sarkanasaru aizsardzības apgabala (RED/*5-14P) starptautiskajos ūdeņos.

15

(16)  Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (RED/*514GN).”

16

(17)  Šī KPN attiecas vienīgi uz izpētes zveju. Zveja notiek vienīgi šādos pētniecības blokos (A-E):

17

| — | pētniecības bloks A: apgabals, ko norobežo 47° 15′ S un 48 15′ S platuma paralēles un 146° 30′ E un 147° 30′ E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks A: apgabals, ko norobežo 47° 15′ S un 48 15′ S platuma paralēles un 146° 30′ E un 147° 30′ E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks B: apgabals, ko norobežo 47° 15′ S un 48 15′ S platuma paralēles un 147° 30′ E un 148° 30′ E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks B: apgabals, ko norobežo 47° 15′ S un 48 15′ S platuma paralēles un 147° 30′ E un 148° 30′ E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks C: apgabals, ko norobežo 47° 15′ S un 48 15′ S platuma paralēles un 148° 30′ E un 150° 00′ E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks C: apgabals, ko norobežo 47° 15′ S un 48 15′ S platuma paralēles un 148° 30′ E un 150° 00′ E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks D: apgabals, ko norobežo 48° 15′ S un 49 15′ S platuma paralēles un 149° 00′ E un 150° 00′ E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks D: apgabals, ko norobežo 48° 15′ S un 49 15′ S platuma paralēles un 149° 00′ E un 150° 00′ E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks E: apgabals, ko norobežo 48° 15′ S un 49 30′ S platuma paralēles un 150° 00′ E un 151° 00′ E garuma meridiāni. |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks E: apgabals, ko norobežo 48° 15′ S un 49 30′ S platuma paralēles un 150° 00′ E un 151° 00′ E garuma meridiāni.

(18)  Neskarot papildu licences, kuras saskaņā ar iedibināto praksi Norvēģija ir piešķīrusi Zviedrijai.

18

(19)  Daļa no zvejas atļauju skaita, kas attiecas uz visām zvejniecībām, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām.

19

(20)  Jebkurā laikā klātesošo kuģu maksimālais skaits.

20

(21)  Daļa no kuģu skaita, kas attiecas uz “zveju ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijām”.

21

(22)  Savienībai pieejamo zvejas iespēju iedalīšana Svalbāras zonā neskar tiesības un pienākumus, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

22

(23)  Skaitļus, kas norādīti 1., 2. un 3. punktā, var samazināt, lai izpildītu Savienības starptautiskās saistības.

23

(24)  Šis skaitlis var palielināties, ja kuģi zvejai ar riņķvadu aizstāj ar 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām saskaņā ar šā pielikuma 4. punkta A tabulas 4. zemsvītras piezīmi vai 6. zemsvītras piezīmi.

24

(25)  Šīs 4. iedaļas A tabulas skaitļus vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.

25

(26)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un ne vairāk par trim kuģiem zvejai ar āķu jedām.

26

(27)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un trim citiem nerūpnieciskās zvejas kuģiem.

27

(28)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām.

28

(29)  Šo kuģi neizmantos 2019. gadā.

29

(30)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem.

30

(31)  Laivas zvejai ar ēsmu tālākajos reģionos Azoru salās un Madeirā.

31

(32)  Kuģi zvejai ar āķu rindām, kuri darbojas Atlantijas okeānā.

32

(33)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu rindām).

33

(34)  Šo skaitli vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.

34

(35)  Portugāles audzēšanas kapacitāti – 500 tonnas – sedz Savienības neizmantotā kapacitāte, kas iekļauta A tabulā.

35

(36)  Šīs tabulas saturu turpmāk pārskata ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības. Pārskatītā tabula nesatur daudzumus, kas zemāki par Regulā (ES) 2018/120 dotajiem daudzumiem.

36

(37)  Lai varētu izdot minētās zvejas atļaujas, ir jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu apstiprinājums, kas nodrošina to, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu līguma kopiju. Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai un norāda atteikuma iemeslu.

37

---

| 29.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/530

(2019. gada 27. marts),

ar ko attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, nematodēm, baktērijām, sēnītēm un oomicētēm, vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām nozīmē Eiropas Savienības references laboratorijas augiem kaitīgo organismu jautājumos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regulu (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 93. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/631 (2) attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, nematodēm, baktērijām, sēnītēm un oomicētēm, vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām tiek izveidotas Eiropas Savienības references laboratorijas (“ESRL”) augiem kaitīgo organismu jomā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2018/631 (2) attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, nematodēm, baktērijām, sēnītēm un oomicētēm, vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām tiek izveidotas Eiropas Savienības references laboratorijas (“ESRL”) augiem kaitīgo organismu jomā.

| (2) | Pēc minēto ESRL izveidošanas Komisija veica atklātu izraudzīšanās procesu, kurā tiek nozīmētas ES references laboratorijas augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, nematodēm, baktērijām, sēnītēm un oomicētēm, vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām. |
| --- | --- |

(2)

Pēc minēto ESRL izveidošanas Komisija veica atklātu izraudzīšanās procesu, kurā tiek nozīmētas ES references laboratorijas augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, nematodēm, baktērijām, sēnītēm un oomicētēm, vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām.

| (3) | Izraudzīšanās procesam, kurā tiek nozīmēta ESRL augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, pieteicās French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) vadītais konsorcijs, kura sastāvā ir arī Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES). |
| --- | --- |

(3)

Izraudzīšanās procesam, kurā tiek nozīmēta ESRL augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, pieteicās French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) vadītais konsorcijs, kura sastāvā ir arī Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES).

| (4) | Izraudzīšanās procesam, kurā tiek nozīmēta ESRL augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz nematodēm, pieteicās French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) vadītais konsorcijs, kura sastāvā ir arī Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Beļģija). |
| --- | --- |

(4)

Izraudzīšanās procesam, kurā tiek nozīmēta ESRL augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz nematodēm, pieteicās French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES) vadītais konsorcijs, kura sastāvā ir arī Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Beļģija).

| (5) | Izraudzīšanās procesam, kurā tiek nozīmēta ESRL augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz baktērijām, pieteicās Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) vadītais konsorcijs, kura sastāvā ir arī Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Beļģija), Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Itālija) un National Institute of Biology (NIB, Slovēnija). |
| --- | --- |

(5)

Izraudzīšanās procesam, kurā tiek nozīmēta ESRL augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz baktērijām, pieteicās Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) vadītais konsorcijs, kura sastāvā ir arī Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Beļģija), Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Itālija) un National Institute of Biology (NIB, Slovēnija).

| (6) | Izraudzīšanās procesam, kurā tiek nozīmēta ESRL augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz sēnītēm un oomicētēm, pieteicās French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES). |
| --- | --- |

(6)

Izraudzīšanās procesam, kurā tiek nozīmēta ESRL augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz sēnītēm un oomicētēm, pieteicās French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES).

| (7) | Izraudzīšanās procesam, kurā tiek nozīmēta ESRL augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām, pieteicās Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) vadītais konsorcijs, kura sastāvā ir arī Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Itālija) un National Institute of Biology (NIB, Slovēnija). |
| --- | --- |

(7)

Izraudzīšanās procesam, kurā tiek nozīmēta ESRL augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām, pieteicās Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC) vadītais konsorcijs, kura sastāvā ir arī Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Itālija) un National Institute of Biology (NIB, Slovēnija).

| (8) | Izraudzīšanās procesam norīkotā novērtēšanas un atlases komiteja secināja, ka visi minētie konsorciji un laboratorijas atbilst Regulas (ES) 2017/625 93. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām un ka tie varētu uzņemties atbildību par minētās regulas 94. pantā noteiktajiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

(8)

Izraudzīšanās procesam norīkotā novērtēšanas un atlases komiteja secināja, ka visi minētie konsorciji un laboratorijas atbilst Regulas (ES) 2017/625 93. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām un ka tie varētu uzņemties atbildību par minētās regulas 94. pantā noteiktajiem uzdevumiem.

| (9) | Tāpēc minētie četri konsorciji un minētā laboratorija būtu jānozīmē par ES references laboratorijām attiecīgo augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, nematodēm, baktērijām, sēnītēm un oomicētēm, vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām. To darba programmām vajadzētu būt izveidotām atbilstoši to attiecīgo darba programmu mērķiem un prioritātēm, kuras Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 652/2014 (3) 36. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc minētie četri konsorciji un minētā laboratorija būtu jānozīmē par ES references laboratorijām attiecīgo augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, nematodēm, baktērijām, sēnītēm un oomicētēm, vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām. To darba programmām vajadzētu būt izveidotām atbilstoši to attiecīgo darba programmu mērķiem un prioritātēm, kuras Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 652/2014 (3) 36. pantu.

| (10) | Lai nodrošinātu, ka tiek uzturēts pienācīgs analīžu, testu vai diagnostikas metožu, validētu metožu izstrādāšanas un koordinēta oficiālo laboratoriju atbalsta līmenis, kā arī saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 93. panta 2. punkta b) apakšpunktu ES references laboratoriju nozīmējums būtu regulāri jāpārskata, |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu, ka tiek uzturēts pienācīgs analīžu, testu vai diagnostikas metožu, validētu metožu izstrādāšanas un koordinēta oficiālo laboratoriju atbalsta līmenis, kā arī saskaņā ar Regulas (ES) 2017/625 93. panta 2. punkta b) apakšpunktu ES references laboratoriju nozīmējums būtu regulāri jāpārskata,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eiropas Savienības references laboratorija augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm

Par Eiropas Savienības references laboratoriju augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz kukaiņiem un ērcēm, kura ir atbildīga par Komisijas un dalībvalstu horizontālo darbību atbalstīšanu augu veselības jomā, nozīmē šo konsorciju:

| | French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Francija) vadītais konsorcijs,
  kura sastāvā ir arī:

  Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Vienna, Austrija). |
| --- | --- |

French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex, Francija) vadītais konsorcijs,

French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety

ANSES, Plant Health Laboratory, Entomology and Invasive Plants Unit, 755 avenue du campus Agropolis, CS 30016, 34988 Montferrier-sur-Lez cedex

kura sastāvā ir arī:

Austrian Agency for Health and Food Safety (AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Vienna, Austrija).

Austrian Agency for Health and Food Safety

AGES, Institute for Sustainable Plant Production, Spargelfeldstraße 191, 1220 Vienna

2. pants

Eiropas Savienības references laboratorija augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz nematodēm

Par Eiropas Savienības references laboratoriju augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz nematodēm, kura ir atbildīga par Komisijas un dalībvalstu horizontālo darbību atbalstīšanu augu veselības jomā, nozīmē šo konsorciju:

| | French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Francija) vadītais konsorcijs,
  kura sastāvā ir arī:

  Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Beļģija). |
| --- | --- |

French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu, Francija) vadītais konsorcijs,

French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety

ANSES, Plant Health Laboratory, Nematology Unit, Domaine de la Motte au Vicomte – BP 35327, 35653 Le Rheu

kura sastāvā ir arī:

Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Beļģija).

Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food

ILVO, Plant Sciences, Nematology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke

3. pants

Eiropas Savienības references laboratorija augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz baktērijām

Par Eiropas Savienības references laboratoriju augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz baktērijām, kura ir atbildīga par Komisijas un dalībvalstu horizontālo darbību atbalstīšanu augu veselības jomā, nozīmē šo konsorciju:

Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC, Bacteriology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Nīderlande) vadītais konsorcijs,

Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority-National Reference Centre Plant Health

NVWA-NRC, Bacteriology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen

| | kura sastāvā ir arī:






  — | Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Beļģija), |
| --- | --- | --- |

kura sastāvā ir arī:

—

Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food (ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke, Beļģija),

Flanders Research Institute for Agriculture, Fisheries and Food

ILVO, Plant Sciences, Bacteriology group, Burg. Van Gansberghelaan 96, 9820 Merelbeke

| — | Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Itālija), |
| --- | --- |

—

Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Itālija),

Research Centre for Plant Protection and Certification

CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Bacteriology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma

| — | National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovēnija). |
| --- | --- |

—

National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana, Slovēnija).

National Institute of Biology

NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Bacteriology and Metrology Unit, Laboratory for diagnostics of bacteria, Večna pot 111, Ljubljana

4. pants

Eiropas Savienības references laboratorija augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz sēnītēm un oomicētēm

Par Eiropas Savienības references laboratoriju augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz sēnītēm un oomicētēm, kura ir atbildīga par Komisijas un dalībvalstu horizontālo darbību atbalstīšanu augu veselības jomā, nozīmē šo laboratoriju:

| | French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Francija). |
| --- | --- |

French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety (ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville, Francija).

French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety

ANSES, Plant Health Laboratory, Mycology Unit, Domaine de Pixérécourt, CS 400009, 54220 Malzéville

5. pants

Eiropas Savienības references laboratorija augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām

Par Eiropas Savienības references laboratoriju augiem kaitīgo organismu jautājumos attiecībā uz vīrusiem, viroīdiem un fitoplazmām, kura ir atbildīga par Komisijas un dalībvalstu horizontālo darbību atbalstīšanu augu veselības jomā, nozīmē šo konsorciju:

Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority National Reference Centre Plant Health (NVWA-NRC, Virology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen, Nīderlande) vadītais konsorcijs,

Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority National Reference Centre Plant Health

NVWA-NRC, Virology group, Geertjesweg, 15, 6706 EA Wageningen

| | kura sastāvā ir arī:






  — | Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Itālija), |
| --- | --- | --- |

kura sastāvā ir arī:

—

Research Centre for Plant Protection and Certification (CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma, Itālija),

Research Centre for Plant Protection and Certification

CREA-DC (DIALAB), Laboratory of Phytopathology, Virology group, via Carlo Giuseppe Bertero 22, 00156 Roma

| — | National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovēnija). |
| --- | --- |

—

National Institute of Biology (NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana, Slovēnija).

National Institute of Biology

NIB, Department of Biotechnology and Systems Biology, Microbiology Unit, Laboratory for diagnostics of viruses, viroids and phytoplasmas, Večna pot 111, Ljubljana

6. pants

Nozīmējuma pārskatīšana

Eiropas Savienības references laboratoriju nozīmējumu regulāri pārskata.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 27. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2018. gada 7. februāra Deleģētā regula (ES) 2018/631, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625, izveidojot Eiropas Savienības references laboratorijas augiem kaitīgo organismu jomā (OV L 105, 25.4.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK (OV L 189, 27.6.2014., 1. lpp.).

3

---

| 29.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/531

(2019. gada 27. marts),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm, un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 27. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi” | 129,7 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Bezkaula, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali | 239,1 | 18 | AR |
| 215,1 | 26 | BR |
| 240,6 | 18 | TH |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 289,6 | 0 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 90

Nesadalīti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas liemeņi, t. s. “65 % cāļi”

129,7

0

AR

0207 14 10

Bezkaula, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

239,1

18

AR

215,1

26

BR

240,6

18

TH

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

289,6

0

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).

1

---

| 29.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/532

(2019. gada 28. marts),

ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2015/2378 groza attiecībā uz standarta veidlapām, kurās ietverta valodu lietojuma kārtība, obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai par ziņojamām pārrobežu shēmām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (1) un jo īpaši tās 20. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2011/16/ES, kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/822 (2), paredz obligātu automātisku informācijas apmaiņu par ziņojamām pārrobežu shēmām. Veicot minēto informācijas apmaiņu, būtu jāizmanto standarta veidlapa, kurā ietverta valodu lietojuma kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2011/16/ES, kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/822 (2), paredz obligātu automātisku informācijas apmaiņu par ziņojamām pārrobežu shēmām. Veicot minēto informācijas apmaiņu, būtu jāizmanto standarta veidlapa, kurā ietverta valodu lietojuma kārtība.

| (2) | Tādēļ, lai nodrošinātu šādu standarta veidlapu, Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2378 (3) būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ, lai nodrošinātu šādu standarta veidlapu, Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2378 (3) būtu jāgroza.

| (3) | Direktīvas 2011/16/ES 20. panta 5. punkta otrā daļa paredz, ka standarta veidlapa nepārsniedz Direktīvas 2011/16/ES 8.ab panta 14. punktā minētos informācijas apmaiņas elementus un citas šādas saistītas jomas, kas saistītas ar šiem elementiem, kuri ir vajadzīgi, lai sasniegtu minētās direktīvas 8.ab panta mērķus. Lai nodrošinātu, ka obligātā automātiskā informācijas apmaiņa par ziņojamām pārrobežu shēmām ir efektīva, jo īpaši gadījumos, kad informācijas iesniegšanas pienākums ir noteikts vairāk nekā vienam starpniekam vai attiecīgajam nodokļu maksātājam, ir būtiski iekļaut papildu lauku, kurā ietverts ziņojamās pārrobežu shēmas atsauces numurs. Ja pienākums iesniegt informāciju ir noteikts vairāk nekā vienam starpniekam vai attiecīgajam nodokļu maksātājam, visos informācijas apmaiņas gadījumos saistībā ar vienu un to pašu režīmu būtu jāizmanto viens atsauces numurs, lai šādu apmaiņu varētu sasaistīt ar vienu režīmu centrālajā direktorijā. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2011/16/ES 20. panta 5. punkta otrā daļa paredz, ka standarta veidlapa nepārsniedz Direktīvas 2011/16/ES 8.ab panta 14. punktā minētos informācijas apmaiņas elementus un citas šādas saistītas jomas, kas saistītas ar šiem elementiem, kuri ir vajadzīgi, lai sasniegtu minētās direktīvas 8.ab panta mērķus. Lai nodrošinātu, ka obligātā automātiskā informācijas apmaiņa par ziņojamām pārrobežu shēmām ir efektīva, jo īpaši gadījumos, kad informācijas iesniegšanas pienākums ir noteikts vairāk nekā vienam starpniekam vai attiecīgajam nodokļu maksātājam, ir būtiski iekļaut papildu lauku, kurā ietverts ziņojamās pārrobežu shēmas atsauces numurs. Ja pienākums iesniegt informāciju ir noteikts vairāk nekā vienam starpniekam vai attiecīgajam nodokļu maksātājam, visos informācijas apmaiņas gadījumos saistībā ar vienu un to pašu režīmu būtu jāizmanto viens atsauces numurs, lai šādu apmaiņu varētu sasaistīt ar vienu režīmu centrālajā direktorijā.

| (4) | Saskaņotības un juridiskās noteiktības labad šīs regulas piemērošanas datums būtu jāsaskaņo ar piemērošanas datumu, kas noteikts Direktīvas (ES) 2018/822 2. panta 1. punkta otrajā daļā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņotības un juridiskās noteiktības labad šīs regulas piemērošanas datums būtu jāsaskaņo ar piemērošanas datumu, kas noteikts Direktīvas (ES) 2018/822 2. panta 1. punkta otrajā daļā.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Administratīvās sadarbības komiteja nodokļu jautājumos, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Administratīvās sadarbības komiteja nodokļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2015/2378 groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu 2.e pantu:

  “2.e pants
  Standarta veidlapas, kurās ietverta valodu lietojuma kārtība, obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai par ziņojamām pārrobežu shēmām

  1.   Attiecībā uz izmantojamām veidlapām “elements” un “lauks” ir vieta veidlapā, kur var reģistrēt informāciju, ar ko apmainās saskaņā ar Direktīvu 2011/16/ES.


  2.   Veidlapa, kas izmantojama obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai par ziņojamām pārrobežu shēmām saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8.ab pantu, atbilst šīs regulas XIII pielikumam.


  3.   Direktīvas 2011/16/ES 20. panta 5. punkta trešajā daļā minētie galvenie elementi ir uzskaitīti minētās direktīvas 8.ab panta 14. punkta b), c) un e) apakšpunktos, un šo galveno elementu valodu lietojuma kārtība ir tāda pati, kā paredzēts šīs regulas 2.a panta 3. punktā.”; |
| --- | --- |

1)

iekļauj šādu 2.e pantu:

“2.e pants

Standarta veidlapas, kurās ietverta valodu lietojuma kārtība, obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai par ziņojamām pārrobežu shēmām

1.   Attiecībā uz izmantojamām veidlapām “elements” un “lauks” ir vieta veidlapā, kur var reģistrēt informāciju, ar ko apmainās saskaņā ar Direktīvu 2011/16/ES.

2.   Veidlapa, kas izmantojama obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai par ziņojamām pārrobežu shēmām saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8.ab pantu, atbilst šīs regulas XIII pielikumam.

3.   Direktīvas 2011/16/ES 20. panta 5. punkta trešajā daļā minētie galvenie elementi ir uzskaitīti minētās direktīvas 8.ab panta 14. punkta b), c) un e) apakšpunktos, un šo galveno elementu valodu lietojuma kārtība ir tāda pati, kā paredzēts šīs regulas 2.a panta 3. punktā.”;

| 2) | šīs regulas pielikumu pievieno kā XIII pielikumu. |
| --- | --- |

2)

šīs regulas pielikumu pievieno kā XIII pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 28. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2018. gada 25. maija Direktīva (ES) 2018/822, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES (OV L 139, 5.6.2018., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2015. gada 15. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2378, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā īstenot atsevišķus noteikumus Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1156/2012 (OV L 332, 18.12.2015., 19. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“XIII PIELIKUMS

Veidlapa, kas minēta 2.e pantā

Veidlapā, ko izmanto obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai par ziņojama pārrobežu shēmām saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 8.ab pantu, papildus minētās direktīvas 8.ab panta 14. punktā uzskaitītajiem elementiem ir ietverts šāds lauks:

| a) | Ziņojamas(-u) pārrobežu shēmas(-u) atsauces numurs. |
| --- | --- |

a)

Ziņojamas(-u) pārrobežu shēmas(-u) atsauces numurs.

---

| 29.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2019/533

(2019. gada 28. marts)

par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2020., 2021. un 2022. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 29. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1213/2008 (2) tika izveidota pirmā saskaņotā Kopienas daudzgadu kontroles programma, kas bija paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam. Minēto programmu turpināja īstenot saskaņā ar turpmāk pieņemtām Komisijas regulām. Jaunākā no tām ir Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/555 (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1213/2008 (2) tika izveidota pirmā saskaņotā Kopienas daudzgadu kontroles programma, kas bija paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam. Minēto programmu turpināja īstenot saskaņā ar turpmāk pieņemtām Komisijas regulām. Jaunākā no tām ir Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/555 (3).

| (2) | Savienībā pie svarīgākajām uztura sastāvdaļām pieder trīsdesmit līdz četrdesmit pārtikas produktu. Trīs gadu laikā pesticīdu lietojums būtiski mainās, tāpēc pesticīdi minētajos pārtikas produktos būtu jākontrolē vairākos triju gadu ciklos, kuros varētu novērtēt patērētāju eksponētību un Savienības tiesību aktu piemērošanu. |
| --- | --- |

(2)

Savienībā pie svarīgākajām uztura sastāvdaļām pieder trīsdesmit līdz četrdesmit pārtikas produktu. Trīs gadu laikā pesticīdu lietojums būtiski mainās, tāpēc pesticīdi minētajos pārtikas produktos būtu jākontrolē vairākos triju gadu ciklos, kuros varētu novērtēt patērētāju eksponētību un Savienības tiesību aktu piemērošanu.

| (3) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) sniedza zinātnisku ziņojumu par pesticīdu uzraudzības programmas projekta novērtējumu. Tā secināja, ka, izraugoties 683 parauga vienības no vismaz 32 dažādām pārtikas precēm, ir iespējams ar kļūdas robežu 0,75 % aplēst maksimālā atlieku līmeņa (MAL) pārsniegšanu virs 1 % (4). Šo paraugu ņemšana būtu jāsadala starp dalībvalstīm proporcionāli to iedzīvotāju skaitam, paredzot katru gadu ņemt ne mazāk kā 12 viena produkta paraugus. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) sniedza zinātnisku ziņojumu par pesticīdu uzraudzības programmas projekta novērtējumu. Tā secināja, ka, izraugoties 683 parauga vienības no vismaz 32 dažādām pārtikas precēm, ir iespējams ar kļūdas robežu 0,75 % aplēst maksimālā atlieku līmeņa (MAL) pārsniegšanu virs 1 % (4). Šo paraugu ņemšana būtu jāsadala starp dalībvalstīm proporcionāli to iedzīvotāju skaitam, paredzot katru gadu ņemt ne mazāk kā 12 viena produkta paraugus.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka pesticīdi, uz kuriem attiecas kontroles programma, ir reprezentatīvi attiecībā uz praksē lietotajiem pesticīdiem, tiek ņemti vērā iepriekšējo Savienības oficiālās kontroles programmu analītiskie rezultāti. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka pesticīdi, uz kuriem attiecas kontroles programma, ir reprezentatīvi attiecībā uz praksē lietotajiem pesticīdiem, tiek ņemti vērā iepriekšējo Savienības oficiālās kontroles programmu analītiskie rezultāti.

| (5) | Norādījumi par pesticīdu atlieku analītiskās kvalitātes kontroles un validācijas procedūrām pārtikā un barībā ir publicēti Komisijas tīmekļvietnē (5). |
| --- | --- |

(5)

Norādījumi par pesticīdu atlieku analītiskās kvalitātes kontroles un validācijas procedūrām pārtikā un barībā ir publicēti Komisijas tīmekļvietnē (5).

| (6) | Ja kāda pesticīda atlieku definīcijā ir iekļautas citas darbīgās vielas, metabolīti un/vai noārdīšanās vai reakcijas produkti, kas tiek mērīti individuāli, par minētajiem savienojumiem būtu jāziņo atsevišķi (6). |
| --- | --- |

(6)

Ja kāda pesticīda atlieku definīcijā ir iekļautas citas darbīgās vielas, metabolīti un/vai noārdīšanās vai reakcijas produkti, kas tiek mērīti individuāli, par minētajiem savienojumiem būtu jāziņo atsevišķi (6).

| (7) | Dalībvalstis, Komisija un Iestāde ir vienojušās par tādiem īstenošanas pasākumiem attiecībā uz dalībvalstu iesniedzamo informāciju kā, piemēram, “Standartizētais parauga apraksts” (SPA), kas izmantojams, iesniedzot pesticīdu atlieku analīzes rezultātus. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstis, Komisija un Iestāde ir vienojušās par tādiem īstenošanas pasākumiem attiecībā uz dalībvalstu iesniedzamo informāciju kā, piemēram, “Standartizētais parauga apraksts” (SPA), kas izmantojams, iesniedzot pesticīdu atlieku analīzes rezultātus.

| (8) | Paraugu ņemšanas procedūrām būtu jāpiemēro Komisijas Direktīva 2002/63/EK (7), kurā iekļautas Pārtikas kodeksa komisijas ieteiktās paraugu ņemšanas procedūras un metodes. |
| --- | --- |

(8)

Paraugu ņemšanas procedūrām būtu jāpiemēro Komisijas Direktīva 2002/63/EK (7), kurā iekļautas Pārtikas kodeksa komisijas ieteiktās paraugu ņemšanas procedūras un metodes.

| (9) | Ir nepieciešams novērtēt, vai, ņemot vērā tikai Regulā (EK) Nr. 396/2005 sniegtās atlieku definīcijas, attiecībā uz zīdaiņu un mazu bērnu pārtiku ir ievēroti maksimālie atlieku līmeņi, kas paredzēti Komisijas Direktīvas 2006/141/EK (8) 10. pantā un Komisijas Direktīvas 2006/125/EK (9) 7. pantā. |
| --- | --- |

(9)

Ir nepieciešams novērtēt, vai, ņemot vērā tikai Regulā (EK) Nr. 396/2005 sniegtās atlieku definīcijas, attiecībā uz zīdaiņu un mazu bērnu pārtiku ir ievēroti maksimālie atlieku līmeņi, kas paredzēti Komisijas Direktīvas 2006/141/EK (8) 10. pantā un Komisijas Direktīvas 2006/125/EK (9) 7. pantā.

| (10) | Attiecībā uz vienas atliekas noteikšanas metodēm dalībvalstis pienākumu veikt minētās analīzes var izpildīt, izmantojot oficiālās laboratorijas, kurās jau ir vajadzīgās validētās metodes. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz vienas atliekas noteikšanas metodēm dalībvalstis pienākumu veikt minētās analīzes var izpildīt, izmantojot oficiālās laboratorijas, kurās jau ir vajadzīgās validētās metodes.

| (11) | Dalībvalstīm katru gadu līdz 31. augustam būtu jāiesniedz informācija par iepriekšējo kalendāro gadu. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm katru gadu līdz 31. augustam būtu jāiesniedz informācija par iepriekšējo kalendāro gadu.

| (12) | Lai novērstu pārpratumus, kas varētu rasties secīgu daudzgadu programmu savstarpējas pārklāšanās dēļ, un nodrošinātu juridisko noteiktību, Īstenošanas regula (ES) 2018/555 būtu jāatceļ. Tomēr tā arī turpmāk būtu jāpiemēro paraugiem, kuri testēti 2019. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Lai novērstu pārpratumus, kas varētu rasties secīgu daudzgadu programmu savstarpējas pārklāšanās dēļ, un nodrošinātu juridisko noteiktību, Īstenošanas regula (ES) 2018/555 būtu jāatceļ. Tomēr tā arī turpmāk būtu jāpiemēro paraugiem, kuri testēti 2019. gadā.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Dalībvalstis 2020., 2021. un 2022. gadā ņem un analizē pesticīdu/produktu kombināciju paraugus, kā noteikts I pielikumā.

Paraugu skaits katram produktam, arī zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas produktiem un bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, ir noteikts II pielikumā.

2. pants

1.   Partiju, no kuras ņemt paraugus, izvēlas pēc nejaušības principa.

Paraugu ņemšanas procedūra, tostarp vienību skaits, atbilst Direktīvas 2002/63/EK prasībām.

2.   Visus paraugus, ieskaitot zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas un bioloģiskās lauksaimniecības produktu paraugus analizē attiecībā uz I pielikumā noteiktajiem pesticīdiem saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 396/2005 sniegtajām atlieku definīcijām.

3.   Kas attiecas uz zīdaiņu un mazu bērnu pārtiku, izvērtēšanai attiecībā pret Direktīvā 2006/125/EK un 2006/141/EK noteiktajiem MAL ņem paraugus no produktiem, kurus piedāvā gatavus patēriņam vai kuri atšķaidīti saskaņā ar ražotāju instrukcijām. Ja minētos pārtikas produktus var lietot gan pārdošanai piedāvātajā veidā, gan atšķaidītus, rezultātus iesniedz par pārdošanā piedāvāto produktu, kas nav atšķaidīts.

3. pants

Dalībvalstis 2020., 2021. un 2022. gadā testēto paraugu analīžu rezultātus iesniedz attiecīgi līdz 2021., 2022. un 2023. gada 31. augustam. Minētos rezultātus iesniedz elektroniskā ziņojuma formātā, kā to noteikusi EFSA.

Ja kāda pesticīda atlieku definīcijā ir iekļauts vairāk nekā viens savienojums (darbīgā viela un/vai metabolīts vai noārdīšanās vai reakcijas produkts), dalībvalstis informāciju par analīžu rezultātiem sniedz saskaņā ar atlieku pilno definīciju. Turklāt rezultātus attiecībā uz visām analizētajām vielām, kas ietilpst atlieku definīcijā, iesniedz atsevišķi, ciktāl tās tiek mērītas individuāli.

4. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2018/555 atceļ.

Tomēr paraugiem, kas testēti 2019. gadā, to turpina piemērot līdz 2020. gada 1. septembrim.

5. pants

Šī regula stājas spēkā 2020. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2019. gada 28. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 5. decembra Regula (EK) Nr. 1213/2008 par saskaņotu Kopienas daudzgadu kontroles programmu, kas paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (OV L 328, 6.12.2008., 9. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2018. gada 9. aprīļa Īstenošanas regula (ES) 2018/555 par saskaņotu Savienības daudzgadu kontroles programmu 2019., 2020. un 2021. gadam, kas pieņemta, lai nodrošinātu atbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem un novērtētu patērētāju eksponētību pesticīdu atliekām augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās (OV L 92, 10.4.2018., 6. lpp.).

3

(4)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde; pesticīdu uzraudzības programmas projekta novērtējums. EFSA Journal 2015; 13(2):4005.

4

EFSA Journal

(5)  Dokuments Nr. SANTE/11813/2017, sk. https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2017-11813.pdf jaunāko versiju.

5

(6)  
  SANCO/12574/2014, darba dokuments par kvantitatīvās noteikšanas robežu apkopošanu kompleksu atlieku definīciju gadījumā.

6

SANCO

(7)  Komisijas 2002. gada 11. jūlija Direktīva 2002/63/EK, ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK (OV L 187, 16.7.2002., 30. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2006. gada 22. decembra Direktīva 2006/141/EK par mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, un ar ko groza Direktīvu 1999/21/EK (OV L 401, 30.12.2006., 1. lpp.).

8

(9)  Komisijas 2006. gada 5. decembra Direktīva 2006/125/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (OV L 339, 6.12.2006., 16. lpp.).

9

---

I PIELIKUMS

A daļa. Augu izcelsmes produkti
   (1)
  , no kuriem jāņem paraugi 2020., 2021. un 2022. gadā.

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (a) | (b) | (c) |
| Apelsīni (2) | Galda vīnogas (2) | Āboli (2) |
| Bumbieri (2) | Banāni (2) | Zemenes (2) |
| Kivi (2) | Greipfrūti (2) | Persiki, tostarp nektarīni un tamlīdzīgi hibrīdi (2) |
| Ziedkāposti (2) | Baklažāni (2) | Vīnogu vīns (sarkanais vai baltais). (Ja attiecībā uz vīnu īpaši apstrādes koeficienti nav pieejami, par izmantotajiem vīna apstrādes koeficientiem dalībvalstis tiek aicinātas ziņot “Dalībvalsts kopsavilkuma ziņojumā”.) |
| Sīpoli (2) | Brokoļi (2) | Salāti (2) |
| Burkāni (2) | Melones (2) | Galviņkāposti (2) |
| Kartupeļi (2) | Kultivētas sēnes (2) | Tomāti (2) |
| Pupiņas (kaltētas) (2) | Saldie dārzeņpipari / paprika (2) | Spināti (2) |
| Rudzu graudi (3) | Kviešu graudi (3) | Auzu graudi (3)
   (4) |
| Brūnie rīsi (lobīti rīsi) ir rīsi pēc nelobīto rīsu apvalku atdalīšanas (5) | Neapstrādāta olīveļļa (ja īpašs eļļas apstrādes koeficients nav pieejams, par izmantotajiem apstrādes koeficientiem dalībvalstis tiek aicinātas ziņot “Dalībvalsts kopsavilkuma ziņojumā”.) | Miežu graudi (3)
   (6) |

2020

2021

2022

(a)

(b)

(c)

Apelsīni (2)

Galda vīnogas (2)

Āboli (2)

Bumbieri (2)

Banāni (2)

Zemenes (2)

Kivi (2)

Greipfrūti (2)

Persiki, tostarp nektarīni un tamlīdzīgi hibrīdi (2)

Ziedkāposti (2)

Baklažāni (2)

Vīnogu vīns (sarkanais vai baltais). (Ja attiecībā uz vīnu īpaši apstrādes koeficienti nav pieejami, par izmantotajiem vīna apstrādes koeficientiem dalībvalstis tiek aicinātas ziņot “Dalībvalsts kopsavilkuma ziņojumā”.)

Sīpoli (2)

Brokoļi (2)

Salāti (2)

Burkāni (2)

Melones (2)

Galviņkāposti (2)

Kartupeļi (2)

Kultivētas sēnes (2)

Tomāti (2)

Pupiņas (kaltētas) (2)

Saldie dārzeņpipari / paprika (2)

Spināti (2)

Rudzu graudi (3)

Kviešu graudi (3)

Auzu graudi (3)
   (4)

Brūnie rīsi (lobīti rīsi) ir rīsi pēc nelobīto rīsu apvalku atdalīšanas (5)

Neapstrādāta olīveļļa (ja īpašs eļļas apstrādes koeficients nav pieejams, par izmantotajiem apstrādes koeficientiem dalībvalstis tiek aicinātas ziņot “Dalībvalsts kopsavilkuma ziņojumā”.)

Miežu graudi (3)
   (6)

B daļa. Dzīvnieku izcelsmes produkti (1), no kuriem jāņem paraugi 2020., 2021. un 2022. gadā.

| 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| (f) | (d) | (e) |
| Mājputnu tauki (2) (7) | Liellopu tauki (2) (7) | Govs piens (8) |
| Liellopu aknas (2) | Vistu olas (2) (9) | Cūku tauki (2) (7) |

2020

2021

2022

(f)

(d)

(e)

Mājputnu tauki (2) (7)

Liellopu tauki (2) (7)

Govs piens (8)

Liellopu aknas (2)

Vistu olas (2) (9)

Cūku tauki (2) (7)

C daļa. Pesticīdu/produktu kombinācijas, kurām veic uzraudzību augu izcelsmes produktos/uz tiem

| | 2020 | 2021 | 2022 | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai apelsīnos, ziedkāpostos, brūnajos rīsos, kaltētās pupiņās un uz tiem; 2021. gadā — greipfrūtos, galda vīnogās, baklažānos, brokoļos un uz tiem; 2022. gadā — salātos, spinātos, tomātos un uz tiem. |
| 2-fenilfenols | (a) | (b) | (c) | |
| Abamektīns | (a) | (b) | (c) | |
| Acefāts | (a) | (b) | (c) | |
| Acetamiprīds | (a) | (b) | (c) | |
| Akrinatrīns | (a) | (b) | (c) | |
| Aldikarbs | (a) | (b) | (c) | |
| Aldrīns un dieldrīns | (a) | (b) | (c) | |
| Ametoktradīns | (a) | (b) | (c) | |
| Azinfosmetils | (a) | (b) | (c) | |
| Azoksistrobīns | (a) | (b) | (c) | |
| Bifentrīns | (a) | (b) | (c) | |
| Bifenils | (a) | (b) | (c) | |
| Bitertanols | (a) | (b) | (c) | |
| Boskalīds | (a) | (b) | (c) | |
| Bromīda jons | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. gadā — saldajos dārzeņpiparos un uz tiem; 2022. gadā — salātos un tomātos un uz tiem. |
| Brompropilāts | (a) | (b) | (c) | |
| Bupirimāts | (a) | (b) | (c) | |
| Buprofezīns | (a) | (b) | (c) | |
| Kaptāns | (a) | (b) | (c) | |
| Karbarils | (a) | (b) | (c) | |
| Karbendazīms un benomils | (a) | (b) | (c) | |
| Karbofurāns | (a) | (b) | (c) | |
| Hlorantraniliprols | (a) | (b) | (c) | |
| Hlorfenapirs | (a) | (b) | (c) | |
| Hlormekvats | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai burkānos, bumbieros, rudzos un brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. gadā — baklažānos, galda vīnogās, kultivētās sēnēs un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — tomātos un auzās un uz tiem. |
| Hlortalonils | (a) | (b) | (c) | |
| Hlorprofāms | (a) | (b) | (c) | |
| Hlorpirifoss | (a) | (b) | (c) | |
| Hlorpirifosmetils | (a) | (b) | (c) | |
| Klofentezīns | (a) | (b) | (c) | Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas. |
| Klotianidīns | (a) | (b) | (c) | |
| Ciazofamīds | (a) | (b) | (c) | |
| Ciflufenamīds | (a) | (b) | (c) | |
| Ciflutrīns | (a) | (b) | (c) | |
| Cimoksanils | (a) | (b) | (c) | |
| Cipermetrīns | (a) | (b) | (c) | |
| Ciprokonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Ciprodinils | (a) | (b) | (c) | |
| Ciromazīns | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai kartupeļos, sīpolos un burkānos un uz tiem; 2021. gadā — baklažānos, saldajos dārzeņpiparos, melonēs un kultivētās sēnēs un uz tiem; 2022. gadā — salātos un tomātos un uz tiem. |
| Deltametrīns | (a) | (b) | (c) | |
| Diazinons | (a) | (b) | (c) | |
| Dihlorvoss | (a) | (b) | (c) | |
| Diklorāns | (a) | (b) | (c) | |
| Dikofols | (a) | (b) | (c) | Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas. |
| Dietofēnkarbs | (a) | (b) | (c) | |
| Difenokonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Diflubenzurons | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetoāts | (a) | (b) | (c) | |
| Dimetomorfs | (a) | (b) | (c) | |
| Dinikonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Difenilamīns | (a) | (b) | (c) | |
| Ditianons | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai bumbieros un brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. gadā — galda vīnogās un uz tām; 2022. gadā — ābolos un persikos un uz tiem. |
| Ditiokarbamāti | (a) | (b) | (c) | Analizē visos norādītajos produktos un uz tiem, izņemot brokoļus, ziedkāpostus, galviņkāpostus, olīveļļu, vīnu un sīpolus. |
| Dodīns | (a) | (b) | (c) | |
| Emamektīna benzoāts B1a, izteikts kā emamektīns | (a) | (b) | (c) | |
| Endosulfāns | (a) | (b) | (c) | |
| Epoksikonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Etefons | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai apelsīnos un bumbieros un uz tiem; 2021. gadā — saldajos dārzeņpiparos, kviešos un galda vīnogās un uz tiem; 2022. gadā — ābolos, persikos, tomātos un vīnā un uz tiem. |
| Etions | (a) | (b) | (c) | |
| Etirimols | (a) | (b) | (c) | Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas. |
| Etofēnprokss | (a) | (b) | (c) | |
| Etoksazols | (a) | (b) | (c) | |
| Famoksadons | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamidons | (a) | (b) | (c) | |
| Fenamifoss | (a) | (b) | (c) | |
| Fenarimols | (a) | (b) | (c) | Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas. |
| Fenazakvīns | (a) | (b) | (c) | Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas. |
| Fenbukonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Fenbutatīnoksīds | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai apelsīnos un bumbieros un uz tiem; 2021. gadā — baklažānos, greipfrūtos, saldajos dārzeņpiparos un galda vīnogās un uz tiem; 2022. gadā — ābolos, zemenēs, persikos, tomātos un vīnā un uz tiem. |
| Fenheksamīds | (a) | (b) | (c) | |
| Fenitrotions | (a) | (b) | (c) | |
| Fenoksikarbs | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropatrīns | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropidīns | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpropimorfs | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpirazamīns | (a) | (b) | (c) | |
| Fenpiroksimāts | (a) | (b) | (c) | |
| Fentions | (a) | (b) | (c) | |
| Fenvalerāts | (a) | (b) | (c) | |
| Fipronils | (a) | (b) | (c) | |
| Flonikamīds | (a) | (b) | (c) | |
| Fluazifops-P | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai ziedkāpostos, kaltētās pupiņās, kartupeļos un burkānos un uz tiem; 2021. gadā — baklažānos, brokoļos, saldajos dārzeņpiparos un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — zemenēs, galviņkāpostos, salātos, spinātos un tomātos un uz tiem. |
| Flubendiamīds | (a) | (b) | (c) | |
| Fludioksonils | (a) | (b) | (c) | |
| Flufenoksurons | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopikolīds | (a) | (b) | (c) | |
| Fluopirams | (a) | (b) | (c) | |
| Flukvinkonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Flusilazols | (a) | (b) | (c) | |
| Flutriafols | (a) | (b) | (c) | |
| Fluksapiroksāds | (a) | (b) | (c) | |
| Folpets | (a) | (b) | (c) | |
| Formetanāts | (a) | (b) | (c) | |
| Fostiazāts | (a) | (b) | (c) | |
| Glifosāts | (a) | (b) | (c) | |
| Haloksifops, ieskaitot haloksifopu-P | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai kaltētās pupiņās un uz tām; 2021. gadā — brokoļos, greipfrūtos, saldajos dārzeņpiparos un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — zemenēs un galviņkāpostos un uz tiem. |
| Heksakonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Heksitiazokss | (a) | (b) | (c) | Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas. |
| Imazalils | (a) | (b) | (c) | |
| Imidakloprīds | (a) | (b) | (c) | |
| Indoksakarbs | (a) | (b) | (c) | |
| Iprodions | (a) | (b) | (c) | |
| Iprovalikarbs | (a) | (b) | (c) | |
| Izokarbofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Izoprotiolāns | (a) | | | 2020. gadā analizē tikai brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. un 2022. gadā analīze vielas noteikšanai nav jāveic nevienā produktā, nedz arī uz tā. |
| Krezoksīmmetils | (a) | (b) | (c) | |
| Lambda cihalotrīns | (a) | (b) | (c) | |
| Linurons | (a) | (b) | (c) | |
| Lufenurons | (a) | (b) | (c) | |
| Malations | (a) | (b) | (c) | |
| Mandipropamīds | (a) | (b) | (c) | |
| Mepanipirīms | (a) | (b) | (c) | |
| Mepikvats | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai bumbieros, rudzos un brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. gadā — kultivētās sēnēs un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — miežos un auzās un uz tiem. |
| Metalaksils un metalaksils-M | (a) | (b) | (c) | |
| Metamidofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Metidations | (a) | (b) | (c) | |
| Metiokarbs | (a) | (b) | (c) | |
| Metomils | (a) | (b) | (c) | |
| Metoksifenozīds | (a) | (b) | (c) | |
| Metrafenons | (a) | (b) | (c) | |
| Monokrotofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Miklobutanils | (a) | (b) | (c) | |
| Ometoāts | (a) | (b) | (c) | |
| Oksadiksils | (a) | (b) | (c) | |
| Oksamils | (a) | (b) | (c) | |
| Oksidemetonmetils | (a) | (b) | (c) | |
| Paklobutrazols | (a) | (b) | (c) | |
| Parationmetils | (a) | (b) | (c) | |
| Penkonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Pencikurons | (a) | (b) | (c) | |
| Pendimetalīns | (a) | (b) | (c) | |
| Permetrīns | (a) | (b) | (c) | |
| Fosmets | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimikarbs | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimifosmetils | (a) | (b) | (c) | |
| Procimidons | (a) | (b) | (c) | |
| Profenofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Propamokarbs | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai burkānos, ziedkāpostos, sīpolos un kartupeļos un uz tiem; 2021. gadā — galda vīnogās, melonēs, baklažānos, brokoļos, saldajos dārzeņpiparos un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — zemenēs, galviņkāpostos, spinātos, salātos, tomātos un miežos un uz tiem. |
| Propargīts | (a) | (b) | (c) | |
| Propikonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Propizamīds | (a) | (b) | (c) | |
| Prohinazīds | (a) | (b) | (c) | |
| Prosulfokarbs | (a) | (b) | (c) | |
| Protiokonazols | (a) | (b) | (c) | 2020. gadā analizē tikai burkānos, sīpolos, rudzos un brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. gadā — saldajos dārzeņpiparos un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — galviņkāpostos, salātos, tomātos, auzās un miežos un uz tiem. |
| Pimetrozīns | | (b) | (c) | 2020. gadā analīze vielas noteikšanai nav jāveic nevienā produktā, nedz arī uz tā; 2021. gadā analizē tikai baklažānos, melonēs un saldajos dārzeņpiparos un uz tiem; 2022. gadā — galviņkāpostos, salātos, zemenēs, spinātos un tomātos un uz tiem. |
| Piraklostrobīns | (a) | (b) | (c) | |
| Piridabēns | (a) | (b) | (c) | |
| Pirimetanils | (a) | (b) | (c) | |
| Piriproksifēns | (a) | (b) | (c) | |
| Hinoksifēns | (a) | (b) | (c) | |
| Spinozads | (a) | (b) | (c) | |
| Spirodiklofēns | (a) | (b) | (c) | |
| Spiromezifēns | (a) | (b) | (c) | |
| Spiroksamīns | (a) | (b) | (c) | |
| Spirotetramāts | (a) | (b) | (c) | |
| Taufluvalināts | (a) | (b) | (c) | |
| Tebukonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufenozīds | (a) | (b) | (c) | |
| Tebufēnpirāds | (a) | (b) | (c) | Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas. |
| Teflubenzurons | (a) | (b) | (c) | |
| Teflutrīns | (a) | (b) | (c) | |
| Terbutilazīns | (a) | (b) | (c) | |
| Tetrakonazols | (a) | (b) | (c) | |
| Tetradifons | (a) | (b) | (c) | Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas. |
| Tiabendazols | (a) | (b) | (c) | |
| Tiakloprīds | (a) | (b) | (c) | |
| Tiametoksāms | (a) | (b) | (c) | |
| Tiofanātmetils | (a) | (b) | (c) | |
| Tolklofosmetils | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimefons | (a) | (b) | (c) | |
| Triadimenols | (a) | (b) | (c) | |
| Tiodikarbs | (a) | (b) | (c) | |
| Triazofoss | (a) | (b) | (c) | |
| Triciklazols | (a) | (b) | (c) | Analizē tikai rīsos un uz tiem. |
| Trifloksistrobīns | (a) | (b) | (c) | |
| Triflumurons | (a) | (b) | (c) | |
| Vinklozolīns | (a) | (b) | (c) | |

2020

2021

2022

Piezīmes

2,4-D

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai apelsīnos, ziedkāpostos, brūnajos rīsos, kaltētās pupiņās un uz tiem; 2021. gadā — greipfrūtos, galda vīnogās, baklažānos, brokoļos un uz tiem; 2022. gadā — salātos, spinātos, tomātos un uz tiem.

2-fenilfenols

(a)

(b)

(c)

Abamektīns

(a)

(b)

(c)

Acefāts

(a)

(b)

(c)

Acetamiprīds

(a)

(b)

(c)

Akrinatrīns

(a)

(b)

(c)

Aldikarbs

(a)

(b)

(c)

Aldrīns un dieldrīns

(a)

(b)

(c)

Ametoktradīns

(a)

(b)

(c)

Azinfosmetils

(a)

(b)

(c)

Azoksistrobīns

(a)

(b)

(c)

Bifentrīns

(a)

(b)

(c)

Bifenils

(a)

(b)

(c)

Bitertanols

(a)

(b)

(c)

Boskalīds

(a)

(b)

(c)

Bromīda jons

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. gadā — saldajos dārzeņpiparos un uz tiem; 2022. gadā — salātos un tomātos un uz tiem.

Brompropilāts

(a)

(b)

(c)

Bupirimāts

(a)

(b)

(c)

Buprofezīns

(a)

(b)

(c)

Kaptāns

(a)

(b)

(c)

Karbarils

(a)

(b)

(c)

Karbendazīms un benomils

(a)

(b)

(c)

Karbofurāns

(a)

(b)

(c)

Hlorantraniliprols

(a)

(b)

(c)

Hlorfenapirs

(a)

(b)

(c)

Hlormekvats

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai burkānos, bumbieros, rudzos un brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. gadā — baklažānos, galda vīnogās, kultivētās sēnēs un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — tomātos un auzās un uz tiem.

Hlortalonils

(a)

(b)

(c)

Hlorprofāms

(a)

(b)

(c)

Hlorpirifoss

(a)

(b)

(c)

Hlorpirifosmetils

(a)

(b)

(c)

Klofentezīns

(a)

(b)

(c)

Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas.

Klotianidīns

(a)

(b)

(c)

Ciazofamīds

(a)

(b)

(c)

Ciflufenamīds

(a)

(b)

(c)

Ciflutrīns

(a)

(b)

(c)

Cimoksanils

(a)

(b)

(c)

Cipermetrīns

(a)

(b)

(c)

Ciprokonazols

(a)

(b)

(c)

Ciprodinils

(a)

(b)

(c)

Ciromazīns

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai kartupeļos, sīpolos un burkānos un uz tiem; 2021. gadā — baklažānos, saldajos dārzeņpiparos, melonēs un kultivētās sēnēs un uz tiem; 2022. gadā — salātos un tomātos un uz tiem.

Deltametrīns

(a)

(b)

(c)

Diazinons

(a)

(b)

(c)

Dihlorvoss

(a)

(b)

(c)

Diklorāns

(a)

(b)

(c)

Dikofols

(a)

(b)

(c)

Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas.

Dietofēnkarbs

(a)

(b)

(c)

Difenokonazols

(a)

(b)

(c)

Diflubenzurons

(a)

(b)

(c)

Dimetoāts

(a)

(b)

(c)

Dimetomorfs

(a)

(b)

(c)

Dinikonazols

(a)

(b)

(c)

Difenilamīns

(a)

(b)

(c)

Ditianons

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai bumbieros un brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. gadā — galda vīnogās un uz tām; 2022. gadā — ābolos un persikos un uz tiem.

Ditiokarbamāti

(a)

(b)

(c)

Analizē visos norādītajos produktos un uz tiem, izņemot brokoļus, ziedkāpostus, galviņkāpostus, olīveļļu, vīnu un sīpolus.

Dodīns

(a)

(b)

(c)

Emamektīna benzoāts B1a, izteikts kā emamektīns

(a)

(b)

(c)

Endosulfāns

(a)

(b)

(c)

Epoksikonazols

(a)

(b)

(c)

Etefons

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai apelsīnos un bumbieros un uz tiem; 2021. gadā — saldajos dārzeņpiparos, kviešos un galda vīnogās un uz tiem; 2022. gadā — ābolos, persikos, tomātos un vīnā un uz tiem.

Etions

(a)

(b)

(c)

Etirimols

(a)

(b)

(c)

Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas.

Etofēnprokss

(a)

(b)

(c)

Etoksazols

(a)

(b)

(c)

Famoksadons

(a)

(b)

(c)

Fenamidons

(a)

(b)

(c)

Fenamifoss

(a)

(b)

(c)

Fenarimols

(a)

(b)

(c)

Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas.

Fenazakvīns

(a)

(b)

(c)

Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas.

Fenbukonazols

(a)

(b)

(c)

Fenbutatīnoksīds

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai apelsīnos un bumbieros un uz tiem; 2021. gadā — baklažānos, greipfrūtos, saldajos dārzeņpiparos un galda vīnogās un uz tiem; 2022. gadā — ābolos, zemenēs, persikos, tomātos un vīnā un uz tiem.

Fenheksamīds

(a)

(b)

(c)

Fenitrotions

(a)

(b)

(c)

Fenoksikarbs

(a)

(b)

(c)

Fenpropatrīns

(a)

(b)

(c)

Fenpropidīns

(a)

(b)

(c)

Fenpropimorfs

(a)

(b)

(c)

Fenpirazamīns

(a)

(b)

(c)

Fenpiroksimāts

(a)

(b)

(c)

Fentions

(a)

(b)

(c)

Fenvalerāts

(a)

(b)

(c)

Fipronils

(a)

(b)

(c)

Flonikamīds

(a)

(b)

(c)

Fluazifops-P

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai ziedkāpostos, kaltētās pupiņās, kartupeļos un burkānos un uz tiem; 2021. gadā — baklažānos, brokoļos, saldajos dārzeņpiparos un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — zemenēs, galviņkāpostos, salātos, spinātos un tomātos un uz tiem.

Flubendiamīds

(a)

(b)

(c)

Fludioksonils

(a)

(b)

(c)

Flufenoksurons

(a)

(b)

(c)

Fluopikolīds

(a)

(b)

(c)

Fluopirams

(a)

(b)

(c)

Flukvinkonazols

(a)

(b)

(c)

Flusilazols

(a)

(b)

(c)

Flutriafols

(a)

(b)

(c)

Fluksapiroksāds

(a)

(b)

(c)

Folpets

(a)

(b)

(c)

Formetanāts

(a)

(b)

(c)

Fostiazāts

(a)

(b)

(c)

Glifosāts

(a)

(b)

(c)

Haloksifops, ieskaitot haloksifopu-P

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai kaltētās pupiņās un uz tām; 2021. gadā — brokoļos, greipfrūtos, saldajos dārzeņpiparos un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — zemenēs un galviņkāpostos un uz tiem.

Heksakonazols

(a)

(b)

(c)

Heksitiazokss

(a)

(b)

(c)

Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas.

Imazalils

(a)

(b)

(c)

Imidakloprīds

(a)

(b)

(c)

Indoksakarbs

(a)

(b)

(c)

Iprodions

(a)

(b)

(c)

Iprovalikarbs

(a)

(b)

(c)

Izokarbofoss

(a)

(b)

(c)

Izoprotiolāns

(a)

2020. gadā analizē tikai brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. un 2022. gadā analīze vielas noteikšanai nav jāveic nevienā produktā, nedz arī uz tā.

Krezoksīmmetils

(a)

(b)

(c)

Lambda cihalotrīns

(a)

(b)

(c)

Linurons

(a)

(b)

(c)

Lufenurons

(a)

(b)

(c)

Malations

(a)

(b)

(c)

Mandipropamīds

(a)

(b)

(c)

Mepanipirīms

(a)

(b)

(c)

Mepikvats

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai bumbieros, rudzos un brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. gadā — kultivētās sēnēs un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — miežos un auzās un uz tiem.

Metalaksils un metalaksils-M

(a)

(b)

(c)

Metamidofoss

(a)

(b)

(c)

Metidations

(a)

(b)

(c)

Metiokarbs

(a)

(b)

(c)

Metomils

(a)

(b)

(c)

Metoksifenozīds

(a)

(b)

(c)

Metrafenons

(a)

(b)

(c)

Monokrotofoss

(a)

(b)

(c)

Miklobutanils

(a)

(b)

(c)

Ometoāts

(a)

(b)

(c)

Oksadiksils

(a)

(b)

(c)

Oksamils

(a)

(b)

(c)

Oksidemetonmetils

(a)

(b)

(c)

Paklobutrazols

(a)

(b)

(c)

Parationmetils

(a)

(b)

(c)

Penkonazols

(a)

(b)

(c)

Pencikurons

(a)

(b)

(c)

Pendimetalīns

(a)

(b)

(c)

Permetrīns

(a)

(b)

(c)

Fosmets

(a)

(b)

(c)

Pirimikarbs

(a)

(b)

(c)

Pirimifosmetils

(a)

(b)

(c)

Procimidons

(a)

(b)

(c)

Profenofoss

(a)

(b)

(c)

Propamokarbs

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai burkānos, ziedkāpostos, sīpolos un kartupeļos un uz tiem; 2021. gadā — galda vīnogās, melonēs, baklažānos, brokoļos, saldajos dārzeņpiparos un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — zemenēs, galviņkāpostos, spinātos, salātos, tomātos un miežos un uz tiem.

Propargīts

(a)

(b)

(c)

Propikonazols

(a)

(b)

(c)

Propizamīds

(a)

(b)

(c)

Prohinazīds

(a)

(b)

(c)

Prosulfokarbs

(a)

(b)

(c)

Protiokonazols

(a)

(b)

(c)

2020. gadā analizē tikai burkānos, sīpolos, rudzos un brūnajos rīsos un uz tiem; 2021. gadā — saldajos dārzeņpiparos un kviešos un uz tiem; 2022. gadā — galviņkāpostos, salātos, tomātos, auzās un miežos un uz tiem.

Pimetrozīns

(b)

(c)

2020. gadā analīze vielas noteikšanai nav jāveic nevienā produktā, nedz arī uz tā; 2021. gadā analizē tikai baklažānos, melonēs un saldajos dārzeņpiparos un uz tiem; 2022. gadā — galviņkāpostos, salātos, zemenēs, spinātos un tomātos un uz tiem.

Piraklostrobīns

(a)

(b)

(c)

Piridabēns

(a)

(b)

(c)

Pirimetanils

(a)

(b)

(c)

Piriproksifēns

(a)

(b)

(c)

Hinoksifēns

(a)

(b)

(c)

Spinozads

(a)

(b)

(c)

Spirodiklofēns

(a)

(b)

(c)

Spiromezifēns

(a)

(b)

(c)

Spiroksamīns

(a)

(b)

(c)

Spirotetramāts

(a)

(b)

(c)

Taufluvalināts

(a)

(b)

(c)

Tebukonazols

(a)

(b)

(c)

Tebufenozīds

(a)

(b)

(c)

Tebufēnpirāds

(a)

(b)

(c)

Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas.

Teflubenzurons

(a)

(b)

(c)

Teflutrīns

(a)

(b)

(c)

Terbutilazīns

(a)

(b)

(c)

Tetrakonazols

(a)

(b)

(c)

Tetradifons

(a)

(b)

(c)

Visus sarakstā norādītos produktus, izņemot graudaugus, analizē gan attiecībā uz pesticīdiem to sastāvā, gan uz to virsmas.

Tiabendazols

(a)

(b)

(c)

Tiakloprīds

(a)

(b)

(c)

Tiametoksāms

(a)

(b)

(c)

Tiofanātmetils

(a)

(b)

(c)

Tolklofosmetils

(a)

(b)

(c)

Triadimefons

(a)

(b)

(c)

Triadimenols

(a)

(b)

(c)

Tiodikarbs

(a)

(b)

(c)

Triazofoss

(a)

(b)

(c)

Triciklazols

(a)

(b)

(c)

Analizē tikai rīsos un uz tiem.

Trifloksistrobīns

(a)

(b)

(c)

Triflumurons

(a)

(b)

(c)

Vinklozolīns

(a)

(b)

(c)

D daļa. Pesticīdu/produktu kombinācijas, kurām veic uzraudzību dzīvnieku izcelsmes produktos/uz tiem

| | 2020 | 2021 | 2022 | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldrīns un dieldrīns | (f) | (d) | (e) | |
| Bifentrīns | (f) | (d) | (e) | |
| Hlordāns | (f) | (d) | (e) | |
| Hlorpirifoss | (f) | (d) | (e) | |
| Hlorpirifosmetils | (f) | (d) | (e) | |
| Cipermetrīns | (f) | (d) | (e) | |
| DDT | (f) | (d) | (e) | |
| Deltametrīns | (f) | (d) | (e) | |
| Diazinons | (f) | (d) | (e) | |
| Endosulfāns | (f) | (d) | (e) | |
| Famoksadons | (f) | (d) | (e) | |
| Fenvalerāts | (f) | (d) | (e) | |
| Fipronils | (f) | (d) | (e) | |
| Glifosāts | (f) | (d) | (e) | |
| Heptahlors | (f) | (d) | (e) | |
| Heksahlorbenzols | (f) | (d) | (e) | |
| Heksahlorcikloheksāns (HCH, alfa izomērs) | (f) | (d) | (e) | |
| Heksahlorcikloheksāns (HCH, beta izomērs) | (f) | (d) | (e) | |
| Indoksakarbs | | | (e) | 2022. gadā analizē tikai pienā un uz tā. |
| Lindāns | (f) | (d) | (e) | |
| Metoksihlors | (f) | (d) | (e) | |
| Parations | (f) | (d) | (e) | |
| Permetrīns | (f) | (d) | (e) | |
| Pirimifosmetils | (f) | (d) | (e) | |

2020

2021

2022

Piezīmes

Aldrīns un dieldrīns

(f)

(d)

(e)

Bifentrīns

(f)

(d)

(e)

Hlordāns

(f)

(d)

(e)

Hlorpirifoss

(f)

(d)

(e)

Hlorpirifosmetils

(f)

(d)

(e)

Cipermetrīns

(f)

(d)

(e)

DDT

(f)

(d)

(e)

Deltametrīns

(f)

(d)

(e)

Diazinons

(f)

(d)

(e)

Endosulfāns

(f)

(d)

(e)

Famoksadons

(f)

(d)

(e)

Fenvalerāts

(f)

(d)

(e)

Fipronils

(f)

(d)

(e)

Glifosāts

(f)

(d)

(e)

Heptahlors

(f)

(d)

(e)

Heksahlorbenzols

(f)

(d)

(e)

Heksahlorcikloheksāns (HCH, alfa izomērs)

(f)

(d)

(e)

Heksahlorcikloheksāns (HCH, beta izomērs)

(f)

(d)

(e)

Indoksakarbs

(e)

2022. gadā analizē tikai pienā un uz tā.

Lindāns

(f)

(d)

(e)

Metoksihlors

(f)

(d)

(e)

Parations

(f)

(d)

(e)

Permetrīns

(f)

(d)

(e)

Pirimifosmetils

(f)

(d)

(e)

---

(1)  Ja paredzēts analizēt neapstrādātus produktus, tad attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 396/2005 I pielikuma A daļā minēto grupas vai apakšgrupas galveno produktu analizē tās produktu daļas, uz kurām attiecas MAL, ja vien nav norādīts citādi.

(2)  Analizē neapstrādātus produktus. Ja paraugi ņemti no saldētiem produktiem, vajadzības gadījumā norāda apstrādes koeficientu.

(3)  Ja nav pieejams pietiekams rudzu, kviešu, auzu vai miežu graudu paraugu skaits, var analizēt arī rudzu, kviešu, auzu vai miežu pilngraudu miltus, norādot apstrādes koeficientu.

(4)  Ja nav pieejams pietiekams auzu graudu paraugu skaits, trūkstošo daļu no vajadzīgā auzu graudu paraugu skaita var pievienot miežu graudu paraugu skaitam, tādējādi auzu graudu paraugu skaits būs mazāks, bet miežu graudu paraugu skaits — proporcionāli lielāks.

(5)  Vajadzības gadījumā var analizēt arī pulēto rīsu graudus. Ir jāpaziņo EFSA, vai tika analizēti pulētie vai lobītie rīsi. Ja analizē pulētos rīsus, norāda apstrādes koeficientu.

(6)  Ja nav pieejams pietiekams miežu graudu paraugu skaits, trūkstošo daļu no vajadzīgā miežu graudu paraugu skaita var pievienot auzu graudu paraugu skaitam, tādējādi miežu graudu paraugu skaits būs mazāks, bet auzu graudu paraugu skaits — proporcionāli lielāks.

(7)  Paraugus var ņemt arī no gaļas atbilstoši Direktīvas 2002/63/EK pielikuma 3. tabulai.

(8)  Analizē svaigu (neapstrādātu) pienu, ieskaitot saldētu, pasterizētu, karsētu, sterilizētu vai filtrētu pienu.

(9)  Analizē veselas olas bez čaumalas.

---

II PIELIKUMS

Regulas 1. pantā minētais paraugu skaits

| (1) | Šā pielikuma 5. punktā sniegtajā tabulā norādīts, cik daudz paraugu no katra produkta katrai dalībvalstij jāņem un jāanalizē, lai noteiktu I pielikumā norādītos pesticīdus. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Papildus paraugiem, kas pieprasīti saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu, 2020. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē piecus paraugus no maisījumiem zīdaiņiem un piecus paraugus no papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem.
  Papildus paraugiem, kas prasīti saskaņā ar minēto tabulu, 2021. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē desmit paraugus no apstrādātu graudaugu pārtikas bērniem.
  Papildus paraugiem, kas pieprasīti saskaņā ar minēto tabulu, 2022. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē desmit paraugus no zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas produktiem, kas nav maisījumi zīdaiņiem, papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem un apstrādātu graudaugu pārtika bērniem. |
| --- | --- |

(2)

Papildus paraugiem, kas prasīti saskaņā ar minēto tabulu, 2021. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē desmit paraugus no apstrādātu graudaugu pārtikas bērniem.

Papildus paraugiem, kas pieprasīti saskaņā ar minēto tabulu, 2022. gadā katra dalībvalsts ņem un analizē desmit paraugus no zīdaiņu un mazu bērnu pārtikas produktiem, kas nav maisījumi zīdaiņiem, papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem un apstrādātu graudaugu pārtika bērniem.

| (3) | Saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu bioloģiskās lauksaimniecības produktu paraugus, ja tādi ir, ņem proporcionāli minēto produktu tirgus daļai katrā dalībvalstī; minimālais paraugu skaits ir viens. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Dalībvalstis, kas izmanto vairāku atlieku noteikšanas metodes, kvalitatīvā skrīninga metodes drīkst izmantot ne vairāk kā 15 % paraugu, kurus ņem un analizē saskaņā ar 5. punktā sniegto tabulu. Ja dalībvalsts izmanto kvalitatīvā skrīninga metodes, pārējos paraugus tā analizē, izmantojot kvantitatīvās vairāku atlieku noteikšanas metodes.
  Ja kvalitatīvā skrīninga rezultāti ir pozitīvi, rezultātu aprēķināšanai dalībvalstis izmanto parasto mērķa metodi. |
| --- | --- |

(4)

Ja kvalitatīvā skrīninga rezultāti ir pozitīvi, rezultātu aprēķināšanai dalībvalstis izmanto parasto mērķa metodi.

| (5) | Katra produkta minimālais paraugu skaits katrai dalībvalstij:









  Dalībvalsts | Paraugi | | Dalībvalsts | Paraugi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 12 | | LU | 12 |
| |
| BG | 12 | | HU | 12 |
| |
| CZ | 12 | | MT | 12 |
| |
| DK | 12 | | NL | 18 |
| |
| DE | 97 | | AT | 12 |
| |
| EE | 12 | | PL | 47 |
| |
| EL | 12 | | PT | 12 |
| |
| ES | 50 | | RO | 20 |
| |
| FR | 71 | | SI | 12 |
| |
| IE | 12 | | SK | 12 |
| |
| IT | 69 | | FI | 12 |
| |
| CY | 12 | | SE | 12 |
| |
| LV | 12 | | UK | 71 |
| |
| LT | 12 | | HR | 12 |
| |
| KOPĒJAIS PARAUGU SKAITS: 683 |

(5)

Dalībvalsts

Paraugi

Dalībvalsts

Paraugi

BE

12

LU

12

BG

12

HU

12

CZ

12

MT

12

DK

12

NL

18

DE

97

AT

12

EE

12

PL

47

EL

12

PT

12

ES

50

RO

20

FR

71

SI

12

IE

12

SK

12

IT

69

FI

12

CY

12

SE

12

LV

12

UK

71

LT

12

HR

12

KOPĒJAIS PARAUGU SKAITS: 683

---

IETEIKUMI

| 29.3.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/42

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2019/534

(2019. gada 26. marts)

5G tīklu kiberdrošība

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisija ir atzinusi 5. paaudzes (5G) tīkla tehnoloģiju izbūvi par nākotnes digitālo pakalpojumu svarīgu priekšnosacījumu un par prioritāti digitālā vienotā tirgus stratēģijā. Komisija pieņēma 5G rīcības plānu, lai nodrošinātu, ka Savienībai ir savienojamības infrastruktūra, kas nepieciešama tās digitālajai pārveidei, sākot ar 2020. gadu (1). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir atzinusi 5. paaudzes (5G) tīkla tehnoloģiju izbūvi par nākotnes digitālo pakalpojumu svarīgu priekšnosacījumu un par prioritāti digitālā vienotā tirgus stratēģijā. Komisija pieņēma 5G rīcības plānu, lai nodrošinātu, ka Savienībai ir savienojamības infrastruktūra, kas nepieciešama tās digitālajai pārveidei, sākot ar 2020. gadu (1).

| (2) | 5G tīkli balstīsies uz pašreizējām 4. paaudzes (4G) tīklu tehnoloģijām, sniedzot jaunas pakalpojumu iespējas un kļūstot par Savienības ekonomikas lielas daļas centrālo infrastruktūru un virzītājspēku. Kad 5G tīkli sāks darboties, tie kļūs par stūrakmeni plašam pakalpojumu lokam, bez kuriem nav iedomājama iekšējā tirgus darbība un tādu svarīgu sabiedrisko un ekonomisko funkciju uzturēšana un darbība kā enerģētika, transports, bankas un veselība, kā arī ražošanas vadības sistēmas. Arī tādu demokrātisku procesu organizēšanā kā vēlēšanas aizvien vairāk tiks izmantota digitālā infrastruktūra un 5G tīkli. |
| --- | --- |

(2)

5G tīkli balstīsies uz pašreizējām 4. paaudzes (4G) tīklu tehnoloģijām, sniedzot jaunas pakalpojumu iespējas un kļūstot par Savienības ekonomikas lielas daļas centrālo infrastruktūru un virzītājspēku. Kad 5G tīkli sāks darboties, tie kļūs par stūrakmeni plašam pakalpojumu lokam, bez kuriem nav iedomājama iekšējā tirgus darbība un tādu svarīgu sabiedrisko un ekonomisko funkciju uzturēšana un darbība kā enerģētika, transports, bankas un veselība, kā arī ražošanas vadības sistēmas. Arī tādu demokrātisku procesu organizēšanā kā vēlēšanas aizvien vairāk tiks izmantota digitālā infrastruktūra un 5G tīkli.

| (3) | Daudzu izšķiroši svarīgu pakalpojumu atkarība no 5G tīkliem padarītu sistēmisku un plašu traucējumu sekas īpaši nopietnas. Līdz ar to 5G tīklu kiberdrošības nodrošināšana ir Savienībai stratēģiski svarīgs jautājums laikā, kad kiberuzbrukumi kļūst izplatītāki un izsmalcinātāki nekā jebkad agrāk. |
| --- | --- |

(3)

Daudzu izšķiroši svarīgu pakalpojumu atkarība no 5G tīkliem padarītu sistēmisku un plašu traucējumu sekas īpaši nopietnas. Līdz ar to 5G tīklu kiberdrošības nodrošināšana ir Savienībai stratēģiski svarīgs jautājums laikā, kad kiberuzbrukumi kļūst izplatītāki un izsmalcinātāki nekā jebkad agrāk.

| (4) | Tā kā infrastruktūra, uz kuras balstās digitālā ekosistēma, savstarpēji savieno daudzas valstis un iespējamie apdraudējumi var šķērsot valstu robežas, jebkura nozīmīga ievainojamība un/vai kiberincidents vienā dalībvalstī ietekmētu visu Savienību kopumā. Tāpēc būtu jāveic darbības, kas nodrošinātu augstu vienotu 5G tīklu kiberdrošības līmeni. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā infrastruktūra, uz kuras balstās digitālā ekosistēma, savstarpēji savieno daudzas valstis un iespējamie apdraudējumi var šķērsot valstu robežas, jebkura nozīmīga ievainojamība un/vai kiberincidents vienā dalībvalstī ietekmētu visu Savienību kopumā. Tāpēc būtu jāveic darbības, kas nodrošinātu augstu vienotu 5G tīklu kiberdrošības līmeni.

| (5) | Dalībvalstis ir apstiprinājušas nepieciešamību rīkoties ES līmenī. Kā minēts 2019. gada 21. marta Eiropadomes secinājumos, tā sagaida no Komisijas ieteikumus saskaņotai rīcībai 5G tīklu drošības jomā (2). |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstis ir apstiprinājušas nepieciešamību rīkoties ES līmenī. Kā minēts 2019. gada 21. marta Eiropadomes secinājumos, tā sagaida no Komisijas ieteikumus saskaņotai rīcībai 5G tīklu drošības jomā (2).

| (6) | Pilnībā respektējot tādas Eiropas vērtības kā atvērtība un tolerance, Eiropas suverenitātes nodrošināšanai būtu jābūt vienam no galvenajiem mērķiem (3). Ārvalstu investīcijas stratēģiskās nozarēs, kritisku aktīvu, tehnoloģiju un infrastruktūras iegāde Savienībā un kritiski svarīgu iekārtu piegāde arī var radīt risku Savienības drošībai. |
| --- | --- |

(6)

Pilnībā respektējot tādas Eiropas vērtības kā atvērtība un tolerance, Eiropas suverenitātes nodrošināšanai būtu jābūt vienam no galvenajiem mērķiem (3). Ārvalstu investīcijas stratēģiskās nozarēs, kritisku aktīvu, tehnoloģiju un infrastruktūras iegāde Savienībā un kritiski svarīgu iekārtu piegāde arī var radīt risku Savienības drošībai.

| (7) | Kā atzīts kopīgajā paziņojumā “ES un Ķīna – stratēģiskas perspektīvas”, 5G tīklu kiberdrošībai ir izšķiroši svarīga nozīme ES stratēģiskās autonomijas nodrošināšanā (4). |
| --- | --- |

(7)

Kā atzīts kopīgajā paziņojumā “ES un Ķīna – stratēģiskas perspektīvas”, 5G tīklu kiberdrošībai ir izšķiroši svarīga nozīme ES stratēģiskās autonomijas nodrošināšanā (4).

| (8) | Arī Eiropas Parlamenta rezolūcija par drošības apdraudējumiem saistībā ar aizvien lielāko Ķīnas tehnoloģiju klātbūtni ES aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties ES līmenī (5). |
| --- | --- |

(8)

Arī Eiropas Parlamenta rezolūcija par drošības apdraudējumiem saistībā ar aizvien lielāko Ķīnas tehnoloģiju klātbūtni ES aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties ES līmenī (5).

| (9) | Šis Ieteikums pievēršas kiberdrošības riskiem 5G tīklos, nosakot vadlīnijas par pienācīgu risku analīzi un vadības pasākumiem valstu līmenī, par koordinēta ES līmeņa riska izvērtējuma izstrādi un par procesa izveidi kopīgai labāko riska pārvaldības pasākumu rīku kopuma izstrādei. |
| --- | --- |

(9)

Šis Ieteikums pievēršas kiberdrošības riskiem 5G tīklos, nosakot vadlīnijas par pienācīgu risku analīzi un vadības pasākumiem valstu līmenī, par koordinēta ES līmeņa riska izvērtējuma izstrādi un par procesa izveidi kopīgai labāko riska pārvaldības pasākumu rīku kopuma izstrādei.

| (10) | Pastāv spēcīgs ES tiesiskais regulējums elektronisko sakaru tīklu aizsardzībai. |
| --- | --- |

(10)

Pastāv spēcīgs ES tiesiskais regulējums elektronisko sakaru tīklu aizsardzībai.

| (11) | ES noteikumi par elektronisko komunikāciju (6) veicina konkurenci, stiprina iekšējo tirgu un aizsargā galalietotāju intereses un ar Eiropas Elektronisko sakaru kodeksu (7) tiecas sasniegt papildu savienojamības mērķi, kas izteikts rezultātu veidā: ļoti veiktspējīgu tīklu plaša pieejamība un ieviešana visiem Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem, vienlaikus aizsargājot pilsoņu intereses. Direktīvā 2002/21/Ek dalībvalstīm prasīts nodrošināt, lai tiktu uzturēta publisko sakaru tīklu integritāte un drošība, uzliekot saistības panākt, ka uzņēmumi, kas nodrošina publisko sakaru tīklus vai publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, veic tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai pienācīgi pārvaldītu ar tīklu un pakalpojumu drošību saistītos riskus. Tajā arī noteikts, ka kompetentajām valsts regulatīvajām iestādēm ir pilnvaras nodrošināt šādu pienākumu izpildi, tostarp pilnvaras izdot saistošas instrukcijas. |
| --- | --- |

(11)

ES noteikumi par elektronisko komunikāciju (6) veicina konkurenci, stiprina iekšējo tirgu un aizsargā galalietotāju intereses un ar Eiropas Elektronisko sakaru kodeksu (7) tiecas sasniegt papildu savienojamības mērķi, kas izteikts rezultātu veidā: ļoti veiktspējīgu tīklu plaša pieejamība un ieviešana visiem Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem, vienlaikus aizsargājot pilsoņu intereses. Direktīvā 2002/21/Ek dalībvalstīm prasīts nodrošināt, lai tiktu uzturēta publisko sakaru tīklu integritāte un drošība, uzliekot saistības panākt, ka uzņēmumi, kas nodrošina publisko sakaru tīklus vai publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, veic tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai pienācīgi pārvaldītu ar tīklu un pakalpojumu drošību saistītos riskus. Tajā arī noteikts, ka kompetentajām valsts regulatīvajām iestādēm ir pilnvaras nodrošināt šādu pienākumu izpildi, tostarp pilnvaras izdot saistošas instrukcijas.

| (12) | Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK (8) ļauj dalībvalstīm pievienot vispārējai atļaujai nosacījumus attiecībā uz publisko tīklu drošību pret neatļautu piekļuvi nolūkā aizsargāt saziņas konfidencialitāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (9). |
| --- | --- |

(12)

Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK (8) ļauj dalībvalstīm pievienot vispārējai atļaujai nosacījumus attiecībā uz publisko tīklu drošību pret neatļautu piekļuvi nolūkā aizsargāt saziņas konfidencialitāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (9).

| (13) | Lai atbalstītu šo saistību izpildi, Savienība ir izveidojusi vairākas sadarbības struktūras. Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA), Komisija, dalībvalstis un valstu regulatīvās iestādes ir izstrādājušas tehniskās pamatnostādnes valsts regulatīvajām iestādēm par ziņošanu par incidentiem, drošības pasākumiem un draudiem un aktīviem (10). Sadarbības grupa, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1148 (11) (“Sadarbības grupa”), apvieno kompetentās iestādes, lai atbalstītu un veicinātu sadarbību, sevišķi sniedzot stratēģiskus norādījumus datordrošības incidentu reaģēšanas vienību tīkla darbībām, kas tehniskā līmenī veicina operatīvo sadarbību. |
| --- | --- |

(13)

Lai atbalstītu šo saistību izpildi, Savienība ir izveidojusi vairākas sadarbības struktūras. Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA), Komisija, dalībvalstis un valstu regulatīvās iestādes ir izstrādājušas tehniskās pamatnostādnes valsts regulatīvajām iestādēm par ziņošanu par incidentiem, drošības pasākumiem un draudiem un aktīviem (10). Sadarbības grupa, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1148 (11) (“Sadarbības grupa”), apvieno kompetentās iestādes, lai atbalstītu un veicinātu sadarbību, sevišķi sniedzot stratēģiskus norādījumus datordrošības incidentu reaģēšanas vienību tīkla darbībām, kas tehniskā līmenī veicina operatīvo sadarbību.

| (14) | Iecerētajam ES kiberdrošības sertifikācijas satvaram (12) būtu jānodrošina svarīgs atbalsta instruments drošības līmeņu saskaņotības veicināšanai. Tajā būtu jāparedz iespēja izstrādāt kiberdrošības sertifikācijas sistēmas, lai apmierinātu to lietotāju vajadzības, kas lieto 5G iekārtas un programmatūru. Šīs infrastruktūras ārkārtīgi lielās nozīmes dēļ par tūlītēju prioritāti būtu jānosaka attiecīgo Eiropas kiberdrošības sertifikācijas sistēmu izstrāde attiecībā uz informācijas un sakaru tehnoloģiju produktiem, pakalpojumiem vai procesiem, ko izmanto 5G tīklos. Dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem būtu aktīvi jāiesaistās šādu sertifikācijas sistēmu izstrādē, tostarp sniedzot atbalstu 5G tīklu īpašo aizsardzības profilu noteikšanai. |
| --- | --- |

(14)

Iecerētajam ES kiberdrošības sertifikācijas satvaram (12) būtu jānodrošina svarīgs atbalsta instruments drošības līmeņu saskaņotības veicināšanai. Tajā būtu jāparedz iespēja izstrādāt kiberdrošības sertifikācijas sistēmas, lai apmierinātu to lietotāju vajadzības, kas lieto 5G iekārtas un programmatūru. Šīs infrastruktūras ārkārtīgi lielās nozīmes dēļ par tūlītēju prioritāti būtu jānosaka attiecīgo Eiropas kiberdrošības sertifikācijas sistēmu izstrāde attiecībā uz informācijas un sakaru tehnoloģiju produktiem, pakalpojumiem vai procesiem, ko izmanto 5G tīklos. Dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem būtu aktīvi jāiesaistās šādu sertifikācijas sistēmu izstrādē, tostarp sniedzot atbalstu 5G tīklu īpašo aizsardzības profilu noteikšanai.

| (15) | Ja nav saskaņotu Savienības tiesību aktu, dalībvalstis ar valsts tehniskajiem noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar ES tiesību aktiem, var noteikt, ka Eiropas kiberdrošības sertifikācijas sistēmai jābūt obligātai. Dalībvalstis var izmantot Eiropas kiberdrošības sertifikācijas sistēmas arī saistībā ar publisko iepirkumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (13) un varētu atbalstīt palīdzības mehānismu, piemēram, palīdzības punktu, izveidi, lai publiskā sektora pircēji varētu iegādāties kiberdrošības risinājumus. |
| --- | --- |

(15)

Ja nav saskaņotu Savienības tiesību aktu, dalībvalstis ar valsts tehniskajiem noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar ES tiesību aktiem, var noteikt, ka Eiropas kiberdrošības sertifikācijas sistēmai jābūt obligātai. Dalībvalstis var izmantot Eiropas kiberdrošības sertifikācijas sistēmas arī saistībā ar publisko iepirkumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (13) un varētu atbalstīt palīdzības mehānismu, piemēram, palīdzības punktu, izveidi, lai publiskā sektora pircēji varētu iegādāties kiberdrošības risinājumus.

| (16) | Augsts datu aizsardzības un privātuma līmenis ir svarīgs elements 5G tīklu drošības nodrošināšanā. Savienības līmenī ir definēti arī noteikumi, kas nodrošina personas datu apstrādes drošību, tostarp elektronisko sakaru jomā. Vispārīgā datu aizsardzības regula (14) nosaka pienākumu apstrādāt personas datus tādā veidā, kas garantē to drošību, tostarp novērst nesankcionētu piekļuvi personas datiem un iekārtām, ko izmanto datu apstrādei, un to nesankcionētu izmantošanu. Direktīvā par privātumu un elektronisko komunikāciju paredzēti īpaši noteikumi par sakaru un galalietotāju galiekārtu konfidencialitātes aizsardzību. Tā arī uzliek pienākumu pakalpojumu sniedzējiem veikt atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai nodrošinātu savu pakalpojumu drošību. |
| --- | --- |

(16)

Augsts datu aizsardzības un privātuma līmenis ir svarīgs elements 5G tīklu drošības nodrošināšanā. Savienības līmenī ir definēti arī noteikumi, kas nodrošina personas datu apstrādes drošību, tostarp elektronisko sakaru jomā. Vispārīgā datu aizsardzības regula (14) nosaka pienākumu apstrādāt personas datus tādā veidā, kas garantē to drošību, tostarp novērst nesankcionētu piekļuvi personas datiem un iekārtām, ko izmanto datu apstrādei, un to nesankcionētu izmantošanu. Direktīvā par privātumu un elektronisko komunikāciju paredzēti īpaši noteikumi par sakaru un galalietotāju galiekārtu konfidencialitātes aizsardzību. Tā arī uzliek pienākumu pakalpojumu sniedzējiem veikt atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai nodrošinātu savu pakalpojumu drošību.

| (17) | Savienība ir pieņēmusi arī instrumentu, kas aizsargās kritisko infrastruktūru un tehnoloģijas, piemēram, tās, kas tiek izmantotas saziņā, ļaujot dalībvalstīm pārbaudīt ārvalstu tiešos ieguldījumus, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, un izveidojot sadarbības mehānismu, kura ietvaros dalībvalstis un Komisija varēs apmainīties ar informāciju un paust bažas par konkrētiem ieguldījumiem (15). |
| --- | --- |

(17)

Savienība ir pieņēmusi arī instrumentu, kas aizsargās kritisko infrastruktūru un tehnoloģijas, piemēram, tās, kas tiek izmantotas saziņā, ļaujot dalībvalstīm pārbaudīt ārvalstu tiešos ieguldījumus, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, un izveidojot sadarbības mehānismu, kura ietvaros dalībvalstis un Komisija varēs apmainīties ar informāciju un paust bažas par konkrētiem ieguldījumiem (15).

| (18) | Dalībvalstis un operatori pašlaik veic svarīgus sagatavošanās pasākumus, lai veicinātu plaša mēroga 5G tīklu ieviešanu. Vairākas dalībvalstis ir paudušas bažas par iespējamiem drošības riskiem saistībā ar 5G tīkliem attiecībā uz tiem paredzēto radiofrekvenču spektra joslu izmantošanas tiesību piešķiršanas procedūrām (16) un ir apsvērušas iespējamos pasākumus šo risku novēršanai. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstis un operatori pašlaik veic svarīgus sagatavošanās pasākumus, lai veicinātu plaša mēroga 5G tīklu ieviešanu. Vairākas dalībvalstis ir paudušas bažas par iespējamiem drošības riskiem saistībā ar 5G tīkliem attiecībā uz tiem paredzēto radiofrekvenču spektra joslu izmantošanas tiesību piešķiršanas procedūrām (16) un ir apsvērušas iespējamos pasākumus šo risku novēršanai.

| (19) | Nodrošinoties pret kiberdrošības riskiem 5G tīklos, būtu jāņem vērā gan tehniskie, gan citi faktori. Tehniskie faktori var ietvert neaizsargātību kiberdrošības jomā, ko var izmantot, lai iegūtu neatļautu piekļuvi informācijai (kiberspiegošana – ekonomisku vai politisku iemeslu dēļ) vai citā ļaunprātīgā nolūkā (kiberuzbrukumi, kuru mērķis ir traucēt sistēmu un datu pareizu darbību vai tos iznīcināt). Aspektiem, kas jāņem vērā, vajadzētu būt šādiem: nepieciešamība aizsargāt tīklus visā to aprites ciklā un nepieciešamība aptvert visu attiecīgo aprīkojumu, tostarp 5G tīklu projektēšanas, izstrādes, iepirkuma, uzstādīšanas, ekspluatācijas un apkopes posmus. |
| --- | --- |

(19)

Nodrošinoties pret kiberdrošības riskiem 5G tīklos, būtu jāņem vērā gan tehniskie, gan citi faktori. Tehniskie faktori var ietvert neaizsargātību kiberdrošības jomā, ko var izmantot, lai iegūtu neatļautu piekļuvi informācijai (kiberspiegošana – ekonomisku vai politisku iemeslu dēļ) vai citā ļaunprātīgā nolūkā (kiberuzbrukumi, kuru mērķis ir traucēt sistēmu un datu pareizu darbību vai tos iznīcināt). Aspektiem, kas jāņem vērā, vajadzētu būt šādiem: nepieciešamība aizsargāt tīklus visā to aprites ciklā un nepieciešamība aptvert visu attiecīgo aprīkojumu, tostarp 5G tīklu projektēšanas, izstrādes, iepirkuma, uzstādīšanas, ekspluatācijas un apkopes posmus.

| (20) | Citi faktori var ietvert regulatīvas vai citas prasības, ko piemēro informācijas un sakaru tehnoloģiju iekārtu piegādātājiem. Šo faktoru nozīmes novērtējumā cita starpā būtu jāņem vērā trešās valsts kopējās ietekmes risks, jo īpaši attiecībā uz tās pārvaldības modeli, sadarbības nolīgumu par drošību vai līdzīgu pasākumu attiecībā uz datu aizsardzību, piemēram, lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, neesamība starp Savienību un attiecīgo trešo valsti, kā arī tas, vai šī valsts ir noslēgusi daudzpusējus, starptautiskus vai divpusējus nolīgumus par kiberdrošību, cīņu pret kibernoziedzību vai datu aizsardzību. |
| --- | --- |

(20)

Citi faktori var ietvert regulatīvas vai citas prasības, ko piemēro informācijas un sakaru tehnoloģiju iekārtu piegādātājiem. Šo faktoru nozīmes novērtējumā cita starpā būtu jāņem vērā trešās valsts kopējās ietekmes risks, jo īpaši attiecībā uz tās pārvaldības modeli, sadarbības nolīgumu par drošību vai līdzīgu pasākumu attiecībā uz datu aizsardzību, piemēram, lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, neesamība starp Savienību un attiecīgo trešo valsti, kā arī tas, vai šī valsts ir noslēgusi daudzpusējus, starptautiskus vai divpusējus nolīgumus par kiberdrošību, cīņu pret kibernoziedzību vai datu aizsardzību.

| (21) | Lai izstrādātu Savienības pieeju 5G tīklu kiberdrošībai, valstu līmenī būtu svarīgi veikt un pabeigt riska novērtējumu. Tas palīdzētu dalībvalstīm pielāgot valsts pasākumus attiecībā uz drošības prasībām un riska pārvaldību, ņemot vērā šo novērtējumu. |
| --- | --- |

(21)

Lai izstrādātu Savienības pieeju 5G tīklu kiberdrošībai, valstu līmenī būtu svarīgi veikt un pabeigt riska novērtējumu. Tas palīdzētu dalībvalstīm pielāgot valsts pasākumus attiecībā uz drošības prasībām un riska pārvaldību, ņemot vērā šo novērtējumu.

| (22) | Būtu jāattīsta koordinācija, lai nodrošinātu to pasākumu efektivitāti, kuru mērķis ir novērst šos kiberdrošības apdraudējumus un kas ir būtiski iekšējā tirgus netraucētai darbībai un personas datu un privātās dzīves aizsardzībai. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jāattīsta koordinācija, lai nodrošinātu to pasākumu efektivitāti, kuru mērķis ir novērst šos kiberdrošības apdraudējumus un kas ir būtiski iekšējā tirgus netraucētai darbībai un personas datu un privātās dzīves aizsardzībai.

| (23) | Valstu riska novērtējumiem vajadzētu kļūt par pamatu saskaņotam Savienības riska novērtējumam, ko veidotu drošības apdraudējumu apraksts un kopīga pārskatīšana, kas dalībvalstīm jāveic ar Komisijas atbalstu un kopīgi ar Eiropas Kiberdrošības aģentūru (ENISA). |
| --- | --- |

(23)

Valstu riska novērtējumiem vajadzētu kļūt par pamatu saskaņotam Savienības riska novērtējumam, ko veidotu drošības apdraudējumu apraksts un kopīga pārskatīšana, kas dalībvalstīm jāveic ar Komisijas atbalstu un kopīgi ar Eiropas Kiberdrošības aģentūru (ENISA).

| (24) | Ņemot vērā valstu un Savienības riska novērtējumus, Sadarbības grupai būtu jāizveido instrumentu kopums, kas noteiktu kiberdrošības riska veidus un iespējamos pasākumus risku mazināšanai tādās jomās kā sertifikācija, testēšana un piekļuves kontrole. Tajā būtu arī jānosaka iespējamie konkrētie pasākumi, ko var veikt, lai novērstu vienas vai vairāku dalībvalstu identificētos riskus. Sadarbības grupai būtu jāvēršas pēc atbalsta pie Eiropas Kiberdrošības aģentūras (ENISA), Eiropola, Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) un ES Izlūkošanas un situāciju centra. Šim instrumentu kopumam būtu jāpalīdz Komisijai izstrādāt obligātās vispārējās prasības, lai nodrošinātu vēl augstāku 5G tīklu kiberdrošības līmeni visā Savienībā. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā valstu un Savienības riska novērtējumus, Sadarbības grupai būtu jāizveido instrumentu kopums, kas noteiktu kiberdrošības riska veidus un iespējamos pasākumus risku mazināšanai tādās jomās kā sertifikācija, testēšana un piekļuves kontrole. Tajā būtu arī jānosaka iespējamie konkrētie pasākumi, ko var veikt, lai novērstu vienas vai vairāku dalībvalstu identificētos riskus. Sadarbības grupai būtu jāvēršas pēc atbalsta pie Eiropas Kiberdrošības aģentūras (ENISA), Eiropola, Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) un ES Izlūkošanas un situāciju centra. Šim instrumentu kopumam būtu jāpalīdz Komisijai izstrādāt obligātās vispārējās prasības, lai nodrošinātu vēl augstāku 5G tīklu kiberdrošības līmeni visā Savienībā.

| (25) | Lai novērstu kiberdrošības riskus, veidojot katru atsevišķo tīklu, būtu jāapsver kiberdrošības veicināšana, izmantojot dažādus piegādātājus. |
| --- | --- |

(25)

Lai novērstu kiberdrošības riskus, veidojot katru atsevišķo tīklu, būtu jāapsver kiberdrošības veicināšana, izmantojot dažādus piegādātājus.

| (26) | Šim Ieteikumam nebūtu jāskar dalībvalstu kompetence attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar sabiedrības drošību, aizsardzību, valsts drošību un valsts darbībām krimināltiesību jomā, tostarp dalībvalstu tiesības valsts drošības apsvērumu dēļ neielaist pakalpojumu sniedzējus vai piegādātājus savos tirgos, |
| --- | --- |

(26)

Šim Ieteikumam nebūtu jāskar dalībvalstu kompetence attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar sabiedrības drošību, aizsardzību, valsts drošību un valsts darbībām krimināltiesību jomā, tostarp dalībvalstu tiesības valsts drošības apsvērumu dēļ neielaist pakalpojumu sniedzējus vai piegādātājus savos tirgos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

I.   MĒRĶI

| 1. | Lai atbalstītu Eiropas Savienības mēroga pieejas izstrādi 5G tīklu kiberdrošības nodrošināšanai, šajā ieteikumā ir noteikti pasākumi, kas jāveic, lai:






  a) | dalībvalstis varētu novērtēt kiberdrošības riskus, kas ietekmē 5G tīklus valsts līmenī, un veikt nepieciešamos drošības pasākumus; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

dalībvalstis varētu novērtēt kiberdrošības riskus, kas ietekmē 5G tīklus valsts līmenī, un veikt nepieciešamos drošības pasākumus;

| b) | dalībvalstis un attiecīgās Savienības iestādes, aģentūras un citas struktūras varētu kopīgi izstrādāt koordinētu Savienības riska novērtējumu, kura pamatā ir valstu riska novērtējums; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis un attiecīgās Savienības iestādes, aģentūras un citas struktūras varētu kopīgi izstrādāt koordinētu Savienības riska novērtējumu, kura pamatā ir valstu riska novērtējums;

| c) | Sadarbības grupa, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148 (Sadarbības grupa), varētu noteikt kopīgu pasākumu kopumu, kas jāveic, lai mazinātu kiberdrošības riskus saistībā ar infrastruktūru, kura ir digitālās ekosistēmas pamatā, it īpaši 5G tīkliem. |
| --- | --- |

c)

Sadarbības grupa, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148 (Sadarbības grupa), varētu noteikt kopīgu pasākumu kopumu, kas jāveic, lai mazinātu kiberdrošības riskus saistībā ar infrastruktūru, kura ir digitālās ekosistēmas pamatā, it īpaši 5G tīkliem.

II.   DEFINĪCIJAS

| 2. | Šajā ieteikumā:






  a) | “5G tīkli” nozīmē visu attiecīgo tīkla infrastruktūras elementu kopumu mobilo un bezvadu sakaru tehnoloģijai, ko izmanto savienojamības un pievienotās vērtības pakalpojumiem, ar uzlabotiem veiktspējas parametriem, piemēram, ļoti lielu datu pārraides ātrumu un jaudu, zema latentuma sakariem, ārkārtīgi augstu uzticamību vai atbalstu lielam skaitam savienotu ierīču. Tie var ietvert vēsturiskos tīkla elementus, kuru pamatā ir iepriekšējās paaudzes mobilo un bezvadu sakaru tehnoloģija, piemēram, 4G vai 3G. Ar 5G tīkliem būtu jāsaprot visas atbilstošās tīkla daļas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

“5G tīkli” nozīmē visu attiecīgo tīkla infrastruktūras elementu kopumu mobilo un bezvadu sakaru tehnoloģijai, ko izmanto savienojamības un pievienotās vērtības pakalpojumiem, ar uzlabotiem veiktspējas parametriem, piemēram, ļoti lielu datu pārraides ātrumu un jaudu, zema latentuma sakariem, ārkārtīgi augstu uzticamību vai atbalstu lielam skaitam savienotu ierīču. Tie var ietvert vēsturiskos tīkla elementus, kuru pamatā ir iepriekšējās paaudzes mobilo un bezvadu sakaru tehnoloģija, piemēram, 4G vai 3G. Ar 5G tīkliem būtu jāsaprot visas atbilstošās tīkla daļas;

| b) | “Digitālās ekosistēmas pamatā esošās infrastruktūra” ir infrastruktūra, ko izmanto, lai digitalizētu plašu kritiski svarīgu lietojumu klāstu ekonomikā un sabiedrībā. |
| --- | --- |

b)

“Digitālās ekosistēmas pamatā esošās infrastruktūra” ir infrastruktūra, ko izmanto, lai digitalizētu plašu kritiski svarīgu lietojumu klāstu ekonomikā un sabiedrībā.

III.   RĪCĪBA VALSTU LĪMENĪ

| 3. | Līdz 2019. gada 30. jūnijam dalībvalstīm būtu jāveic 5G tīkla infrastruktūras riska novērtējums, tostarp identificējot sensitīvākos elementus, kuru drošības pārkāpumiem būtu ievērojama negatīva ietekme. Tādā pašā termiņā dalībvalstīm būtu arī jāpārskata valsts līmenī piemērotās drošības prasības un riska pārvaldības metodes, tā lai tiktu ņemti vērā kiberdrošības apdraudējumi, kas var izrietēt no i) tehniskajiem faktoriem, piemēram, 5G tīklu specifiskajām tehniskajām īpašībām, un ii) citiem faktoriem, piemēram, tiesiskā un politiskā satvara, kas var attiekties uz informācijas un sakaru tehnoloģiju aprīkojuma piegādātājiem trešās valstīs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pamatojoties uz šo valsts riska novērtējumu un pārskatīšanu un ņemot vērā pašreizējo koordinēto rīcību Savienības līmenī, dalībvalstīm vajadzētu:






  a) | atjaunināt 5G tīkliem piemērojamās drošības prasības un riska pārvaldības metodes; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

atjaunināt 5G tīkliem piemērojamās drošības prasības un riska pārvaldības metodes;

| b) | papildināt attiecīgos pienākumus uzņēmumiem, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 13.a un 13.b pantu; |
| --- | --- |

b)

papildināt attiecīgos pienākumus uzņēmumiem, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 13.a un 13.b pantu;

| c) | pievienot vispārējai atļaujai nosacījumus attiecībā uz publisko tīklu drošību pret neatļautu piekļuvi un pieprasīt no uzņēmumiem, kas piedalās turpmākajās iepirkuma procedūrās radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķiršanai 5G joslās, uzņemties saistības attiecībā uz tīklu drošības prasību ievērošanu saskaņā ar Direktīvu 2002/20/EK; |
| --- | --- |

c)

pievienot vispārējai atļaujai nosacījumus attiecībā uz publisko tīklu drošību pret neatļautu piekļuvi un pieprasīt no uzņēmumiem, kas piedalās turpmākajās iepirkuma procedūrās radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķiršanai 5G joslās, uzņemties saistības attiecībā uz tīklu drošības prasību ievērošanu saskaņā ar Direktīvu 2002/20/EK;

| d) | piemērot citus preventīvus pasākumus, kuru mērķis ir mazināt iespējamos kiberdrošības riskus. |
| --- | --- |

d)

piemērot citus preventīvus pasākumus, kuru mērķis ir mazināt iespējamos kiberdrošības riskus.

| 5. | 4. punktā minētajos pasākumos būtu jākļauj stingrākas prasības piegādātājiem un operatoriem nodrošināt tīklu sensitīvo daļu drošību, kā arī vajadzības gadījumā saistības, piemēram, sniegt kompetentajām valsts iestādēm attiecīgu informāciju par plānotajām izmaiņām elektronisko sakaru tīklos, un prasība, ka konkrēti informācijas tehnoloģiju komponenti un sistēmas drošības un integritātes vārdā iepriekš ir jāpārbauda valsts audita/sertifikācijas laboratorijās. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Divām vai vairāk dalībvalstīm, izmantojot un apmainoties ar attiecīgajām tehniskām zināšanām un iekārtām, būtu jāveic kopīgas drošības pārbaudes attiecībā uz infrastruktūru, kura ir digitālo ekosistēmu un 5G tīklu pamatā, piemēram, ja viens un tas pats uzņēmums darbojas vai veido tīkla infrastruktūru vairāk nekā vienā dalībvalstī, vai ja tīkla konfigurācijas ir ļoti līdzīgas. Eiropas Kiberdrošības aģentūrai (ENISA), Eiropolam un Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādei (BEREC) būtu jāpiešķir prioritāte dalībvalstu atbalsta pieprasījumiem šajā jomā. Šo pārskatu rezultāti būtu jānosūta Sadarbības grupai un Datordrošības incidentu reaģēšanas vienības tīklam. |
| --- | --- |

6.

IV.   KOORDINĒTA RĪCĪBA SAVIENĪBAS LĪMENĪ

| 7. | Lai izstrādātu kopēju pieeju kiberdrošības risku novēršanai attiecībā uz 5G tīkliem, dalībvalstīm līdz 2019. gada 30. aprīlim būtu jāsāk darboties īpašā darba plūsmā Sadarbības grupā. Dalībvalstīm būtu jāuzaicina attiecīgās iestādes vajadzības gadījumā piedalīties Sadarbības grupas darbā. |
| --- | --- |

7.

Koordinēts Eiropas riska novērtējums

| 8. | Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar informāciju savā starpā un ar attiecīgām Savienības struktūrām, lai veidotu kopīgu izpratni par esošajiem un potenciālajiem kiberdrošības riskiem, kas saistīti ar 5G tīkliem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dalībvalstīm savi riska novērtējumi būtu jānosūta Komisijai un Eiropas Kiberdrošības aģentūrai (ENISA) līdz 2019. gada 15. jūlijam. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Eiropas Kiberdrošības aģentūrai (ENISA) būtu jāizstrādā īpašs 5G tīklu drošības apdraudējumu apraksts. Šis process būtu jāatbalsta Sadarbības grupai un Datordrošības incidentu reaģēšanas vienību tīklam, kas izveidots saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ņemot vērā visus šos elementus, dalībvalstīm ar Komisijas atbalstu un kopā ar Eiropas Kiberdrošības aģentūru (ENISA) līdz 2019. gada 1. oktobrim būtu jāsagatavo kopīgs pārskats par Savienības mēroga pakļautību riskiem, kas saistīti ar infrastruktūru, kura ir digitālās ekosistēmas pamatā, sevišķi 5G tīkliem. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Šajā kopīgajā pārskatā par prioritāti būtu jānosaka riska analīze attiecībā uz īpaši sensitīviem vai neaizsargātiem elementiem, kuri iekļauti 5G tīklu pamatelementos, uz operatīvo un tehniskās apkopes centru, kā arī attiecībā uz 5G piekļuves tīkla elementiem, ko izmanto rūpnieciskiem mērķiem. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Šā kopīgā pārskata otrajā posmā būtu jāiekļauj arī citi digitālās vērtības ķēdes stratēģiskie elementi. |
| --- | --- |

13.

Kopīgs Savienības instrumentu kopums risku novēršanai

| 14. | Sadarbības grupai būtu jānosaka 4. punktā paredzēto pasākumu paraugprakse valsts līmenī. Pamatojoties uz šo valstu paraugpraksi, līdz 2019. gada 31. decembrim būtu jāvienojas par piemērotu, efektīvu un samērīgu iespējamo riska pārvaldības instrumentu kopumu identificēto kiberdrošības risku mazināšanai valstu un Savienības līmenī, lai iesniegtu Komisijai kopējas obligātās prasības ar mērķi turpmāk nodrošināt 5G tīklu augstu kiberdrošības līmeni visā Savienībā. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Šajā instrumentu kopumā būtu jāiekļauj:






  a) | to drošības risku veidu uzskaitījums, kas var ietekmēt 5G tīklu kiberdrošību (piemēram, piegādes ķēdes risks, programmatūras ievainojamības risks, piekļuves kontroles risks, riski, kas izriet no tiesiskās un politikas sistēmas, kurai ir pakļauti informācijas un sakaru tehnoloģiju aprīkojuma piegādātāji trešās valstīs); kā arī |
| --- | --- | --- |

15.

a)

to drošības risku veidu uzskaitījums, kas var ietekmēt 5G tīklu kiberdrošību (piemēram, piegādes ķēdes risks, programmatūras ievainojamības risks, piekļuves kontroles risks, riski, kas izriet no tiesiskās un politikas sistēmas, kurai ir pakļauti informācijas un sakaru tehnoloģiju aprīkojuma piegādātāji trešās valstīs); kā arī

| b) | iespējamo ietekmes mazināšanas pasākumu kopums (piemēram, trešās personas veikta aparatūras, programmatūras vai pakalpojumu sertifikācija, oficiāli aparatūras un programmatūras testi vai atbilstības pārbaudes, procesi, kas ļauj pārliecināties, ka piekļuves kontrole ir ieviesta un darbojas, identificējot produktus, pakalpojumus vai piegādātājus, kas potenciāli uzskatāmi par nedrošiem, utt.). Šie pasākumi būtu jāpiemēro katram drošības riska veidam, kas konstatēts vienā vai vairākās dalībvalstīs pēc riska novērtējuma. |
| --- | --- |

b)

iespējamo ietekmes mazināšanas pasākumu kopums (piemēram, trešās personas veikta aparatūras, programmatūras vai pakalpojumu sertifikācija, oficiāli aparatūras un programmatūras testi vai atbilstības pārbaudes, procesi, kas ļauj pārliecināties, ka piekļuves kontrole ir ieviesta un darbojas, identificējot produktus, pakalpojumus vai piegādātājus, kas potenciāli uzskatāmi par nedrošiem, utt.). Šie pasākumi būtu jāpiemēro katram drošības riska veidam, kas konstatēts vienā vai vairākās dalībvalstīs pēc riska novērtējuma.

| 16. | Kad Eiropas kiberdrošības sertifikācijas sistēmas, kas attiecas uz 5G tīkliem, būs izstrādātas, dalībvalstīm saskaņā ar Savienības tiesību aktiem būtu jāpieņem valsts tehniskie noteikumi, kas paredz obligātu sertifikāciju informācijas un sakaru tehnoloģiju produktiem, pakalpojumiem vai sistēmām, uz kurām attiecas šādas sistēmas. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Dalībvalstīm kopā ar Komisiju būtu jāidentificē nosacījumi attiecībā uz publisko tīklu drošību pret neatļautu piekļuvi, kuri jāpievieno vispārējai atļaujai, un jāpieprasa no uzņēmumiem, kas piedalās turpmākajās iepirkuma procedūrās radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķiršanai 5G joslās, uzņemties saistības attiecībā uz tīklu drošības prasību ievērošanu saskaņā ar Direktīvu 2002/20/EK. Tās būtu iespēju robežās jāatspoguļo 4. punkta c) apakšpunktā minētajos pasākumos. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar Komisiju, lai izstrādātu konkrētas drošības prasības, ko piemērot publisko iepirkumu procesā saistībā ar 5G tīkliem. Tām būtu jāietver obligātas prasības par kiberdrošības sertifikācijas sistēmu ieviešanu publiskajā iepirkumā, ciktāl šādas sistēmas vēl nav saistošas visiem piegādātājiem un operatoriem. |
| --- | --- |

18.

V.   PĀRSKATĪŠANA

| 19. | Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar Komisiju, lai novērtētu šā Ieteikuma ietekmi līdz 2020. gada 1. oktobrim ar mērķi noteikt piemērotus turpmākos pasākumus. Šajā novērtējumā būtu jāņem vērā koordinētā Savienības riska novērtējuma un Savienības instrumentu kopuma rezultāti. |
| --- | --- |

19.

Strasbūrā, 2019. gada 26. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Julian KING

---

(1)  COM(2016) 588 final.

1

(2)  
  2019. gada 21. un 22. marta Eiropadomes secinājumi.

2

(3)  2018. gada runa par stāvokli Savienībā – Eiropas suverenitātes stunda, 2018. gada 12. septembris.

3

(4)  JOIN(2019)5 final.

4

(5)  www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0156+0+DOC+PDF+V0//LV

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.) un īpašās direktīvas.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīva (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

9

(10)  https://resilience.enisa.europa.eu/article-13

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīva (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

11

(12)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ENISA – ES Kiberdrošības aģentūru – un Regulas (ES) Nr. 526/2013 atcelšanu un par informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kiberdrošības sertifikāciju (“Kiberdrošības akts”, COM(2017) 477 final – 2017/0225 (COD)).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 19. marta Regula (ES) 2019/452, ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79I, 21.3.2019., 1. lpp.).

15

(16)  2019. gadā ir paredzēta izsoles procedūra vismaz vienā spektra joslā 11 dalībvalstīs: Austrijā, Beļģijā, Čehijas Republikā, Francijā, Grieķijā, Īrijā, Nīderlandē, Lietuvā, Portugālē, Ungārijā, Vācijā. Vēl sešas izsoles ir paredzētas 2020. gadā: Apvienotajā Karalistē, Lietuvā (dažādas frekvences), Maltā, Slovākijā, Spānijā, Polijā. Avots: http://5gobservatory.eu/observatory-overview/observatory-reports/

16

---