# Euroopa Liidu L 63/2019

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 63 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 62. aastakäik4. märts 2019 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 63

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

62. aastakäik4. märts 2019

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/348, 25. oktoober 2018, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL regulatiivsete tehniliste standarditega, milles määratakse kindlaks kriteeriumid, mille alusel hinnata krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse mõju finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning rahastamistingimustele (
  1
  ) | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2019/349, 22. veebruar 2019, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepingu komitees võetav seisukoht, mis käsitleb Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemist muudetud WTO riigihankelepinguga seoses Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisega | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/348, 25. oktoober 2018, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL regulatiivsete tehniliste standarditega, milles määratakse kindlaks kriteeriumid, mille alusel hinnata krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse mõju finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning rahastamistingimustele (
  1
  )

1

1

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2019/349, 22. veebruar 2019, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepingu komitees võetav seisukoht, mis käsitleb Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemist muudetud WTO riigihankelepinguga seoses Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisega

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 63/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/348,

25. oktoober 2018,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL regulatiivsete tehniliste standarditega, milles määratakse kindlaks kriteeriumid, mille alusel hinnata krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse mõju finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele ning rahastamistingimustele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Et määrata kindlaks, kas liikmesriigid peaksid oma jurisdiktsioonis kohaldama krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes lihtsustatud kohustusi, peavad kõnealused liikmesriigid vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõikele 1 tagama, et pädevad asutused ja kriisilahendusasutused hindavad, milline mõju võiks krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetusel olla kõnealuses artiklis kindlaks määratud eri tegurite korral. |
| --- | --- |

(1)

Et määrata kindlaks, kas liikmesriigid peaksid oma jurisdiktsioonis kohaldama krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes lihtsustatud kohustusi, peavad kõnealused liikmesriigid vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõikele 1 tagama, et pädevad asutused ja kriisilahendusasutused hindavad, milline mõju võiks krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetusel olla kõnealuses artiklis kindlaks määratud eri tegurite korral.

| (2) | See hindamine peaks toimuma kriisilahendusasutuste tehtavatest muudest hindamistest eraldi ega tohiks neid mõjutada, sealhulgas ei tohiks see eelkõige mõjutada krediidiasutuse või investeerimisühingu või grupi kriisilahenduskõlblikkuse hindamist või selle hindamist, kas direktiivis 2014/59/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 806/2014 (2) osutatud kriisilahenduse tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

See hindamine peaks toimuma kriisilahendusasutuste tehtavatest muudest hindamistest eraldi ega tohiks neid mõjutada, sealhulgas ei tohiks see eelkõige mõjutada krediidiasutuse või investeerimisühingu või grupi kriisilahenduskõlblikkuse hindamist või selle hindamist, kas direktiivis 2014/59/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 806/2014 (2) osutatud kriisilahenduse tingimused on täidetud.

| (3) | Direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõikes 1 osutatud kriteeriumide kindlaksmääramine peaks lähtuma praktilisusest, tõhususest ja tulemuslikkusest. Seepärast tuleks krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse mõju hinnata esmalt kvantitatiivsete kriteeriumide ja seejärel kvalitatiivsete kriteeriumide alusel. Üldiselt tuleks kvalitatiivsetel kriteeriumidel põhinev hindamine teha üksnes siis, kui kvantitatiivsete kriteeriumide alusel ei saa järeldada, et krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse võimaliku mõju alusel tuleks lihtsustatud kohustuste asemel kohaldada kõiki kohustusi. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõikes 1 osutatud kriteeriumide kindlaksmääramine peaks lähtuma praktilisusest, tõhususest ja tulemuslikkusest. Seepärast tuleks krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse mõju hinnata esmalt kvantitatiivsete kriteeriumide ja seejärel kvalitatiivsete kriteeriumide alusel. Üldiselt tuleks kvalitatiivsetel kriteeriumidel põhinev hindamine teha üksnes siis, kui kvantitatiivsete kriteeriumide alusel ei saa järeldada, et krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse võimaliku mõju alusel tuleks lihtsustatud kohustuste asemel kohaldada kõiki kohustusi.

| (4) | Et tagada käesoleva määruse ühtne ja tulemuslik kohaldamine, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused hindama kvantitatiivseid kriteeriume, võrreldes kvantitatiivse hindamise kogupunktisummat liidu ühtse künnisega. Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid arvutama kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 (3) sätestatud kohaldatavast järelevalvelise aruandluse raamistikust tulenevaid näitajaid kasutades. |
| --- | --- |

(4)

Et tagada käesoleva määruse ühtne ja tulemuslik kohaldamine, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused hindama kvantitatiivseid kriteeriume, võrreldes kvantitatiivse hindamise kogupunktisummat liidu ühtse künnisega. Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid arvutama kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 (3) sätestatud kohaldatavast järelevalvelise aruandluse raamistikust tulenevaid näitajaid kasutades.

| (5) | Et tagada soovitud tasakaal selle vahel, kui suure osa eeldatavasti moodustavad lihtsustatud kohustuste kohaldamiseks sobimatud krediidiasutused ja investeerimisühingud liikmesriigis ja milline on nende jaotus liikmesriigiti, tuleks üldiselt määrata krediidiasutuste puhul kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma künniseks liidus 25 baaspunkti. Ent pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid sõltuvalt liikmesriigi pangandussektori eripärast saama 25 baaspunkti suurust künnist tõsta või langetada vahemikus 0 kuni 105 baaspunkti. Väga kontsentreerunud pangandussektor võib õigustada künnise tõstmist, samas kui väikeste krediidiasutuste ja investeerimisühingute arvukus kombineerituna suurte krediidiasutuste ja investeerimisühingute vähesusega võib seda langetada. Künnise määramisel tuleks leida tasakaal selliste krediidiasutuste koguvarade kumulatiivse väärtuse vahel, mille suhtes võiks asjaomases liikmesriigis kohaldada lihtsustatud kohustusi, ja selliste krediidiasutuste kumulatiivse väärtuse vahel, mille suhtes kvantitatiivse hindamise alusel neid kohaldada ei saaks. |
| --- | --- |

(5)

Et tagada soovitud tasakaal selle vahel, kui suure osa eeldatavasti moodustavad lihtsustatud kohustuste kohaldamiseks sobimatud krediidiasutused ja investeerimisühingud liikmesriigis ja milline on nende jaotus liikmesriigiti, tuleks üldiselt määrata krediidiasutuste puhul kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma künniseks liidus 25 baaspunkti. Ent pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid sõltuvalt liikmesriigi pangandussektori eripärast saama 25 baaspunkti suurust künnist tõsta või langetada vahemikus 0 kuni 105 baaspunkti. Väga kontsentreerunud pangandussektor võib õigustada künnise tõstmist, samas kui väikeste krediidiasutuste ja investeerimisühingute arvukus kombineerituna suurte krediidiasutuste ja investeerimisühingute vähesusega võib seda langetada. Künnise määramisel tuleks leida tasakaal selliste krediidiasutuste koguvarade kumulatiivse väärtuse vahel, mille suhtes võiks asjaomases liikmesriigis kohaldada lihtsustatud kohustusi, ja selliste krediidiasutuste kumulatiivse väärtuse vahel, mille suhtes kvantitatiivse hindamise alusel neid kohaldada ei saaks.

| (6) | Kui pädevatel asutustel ja kriisilahendusasutustel ei õnnestu järelevalvelise aruandluse raames krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt näitajate väärtusi saada, peaksid nad kasutama riiklikele üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele vastavaid sobivaid asendusnäitajaid. Kui asendusnäitaja kindlakstegemine oleks ülemäära koormav, peaksid pädevad või kriisilahendusasutused saama asjaomase näitaja väärtuseks määrata nulli. See võimalus peaks aga piirduma ainult krediidiasutuste ja investeerimisühingutega, kes ei esita rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artikli 5 punkti a alapunkti 4 alusel vormi nr 20, kuna nad ei ületa kõnealuses artiklis osutatud künnist. |
| --- | --- |

(6)

Kui pädevatel asutustel ja kriisilahendusasutustel ei õnnestu järelevalvelise aruandluse raames krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt näitajate väärtusi saada, peaksid nad kasutama riiklikele üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele vastavaid sobivaid asendusnäitajaid. Kui asendusnäitaja kindlakstegemine oleks ülemäära koormav, peaksid pädevad või kriisilahendusasutused saama asjaomase näitaja väärtuseks määrata nulli. See võimalus peaks aga piirduma ainult krediidiasutuste ja investeerimisühingutega, kes ei esita rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artikli 5 punkti a alapunkti 4 alusel vormi nr 20, kuna nad ei ületa kõnealuses artiklis osutatud künnist.

| (7) | Et käesoleva määruse lähenemisviis vastaks täielikult proportsionaalsuse põhimõttele ja et kõrvaldada ebaproportsionaalselt suur halduskoormus, peaks olema võimalik väikesi krediidiasutusi kvantitatiivselt hinnata üksnes nende suuruse alusel. Seepärast peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused saama ka ilma kvantitatiivset kogupunktisummat kohaldamata järeldada, et väikese krediidisasutuse maksejõuetus ei avaldaks finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele tõenäoliselt märkimisväärselt ebasoodsat mõju, kui kvalitatiivne hindamine seda toetab. Selliste väikeste krediidiasutuste puhul peaks ka kvalitatiivsete kriteeriumide hindamine olema proportsionaalne. |
| --- | --- |

(7)

Et käesoleva määruse lähenemisviis vastaks täielikult proportsionaalsuse põhimõttele ja et kõrvaldada ebaproportsionaalselt suur halduskoormus, peaks olema võimalik väikesi krediidiasutusi kvantitatiivselt hinnata üksnes nende suuruse alusel. Seepärast peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused saama ka ilma kvantitatiivset kogupunktisummat kohaldamata järeldada, et väikese krediidisasutuse maksejõuetus ei avaldaks finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele tõenäoliselt märkimisväärselt ebasoodsat mõju, kui kvalitatiivne hindamine seda toetab. Selliste väikeste krediidiasutuste puhul peaks ka kvalitatiivsete kriteeriumide hindamine olema proportsionaalne.

| (8) | Et tagada krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse poolt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele avalduva mõju hindamise tõhusus ja tulemuslikkus, tuleks kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed kriteeriumid kindlaks määrata tingimuste ja kategooriate alusel, mis on juba sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (4). |
| --- | --- |

(8)

Et tagada krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse poolt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele avalduva mõju hindamise tõhusus ja tulemuslikkus, tuleks kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed kriteeriumid kindlaks määrata tingimuste ja kategooriate alusel, mis on juba sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (4).

| (9) | Vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikele 2 määratakse globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad kindlaks muu hulgas nende suuruse, finantssüsteemiga vastastikuse seotuse, tegevuse keerukuse ja piiriülese tegevuse alusel. Kuna need kriteeriumid kattuvad suures osas direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõike 1 kriteeriumidega, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused suutma ilma kvantitatiivse hindamiseta otsustada, et globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate maksejõuetus avaldab finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikele 2 määratakse globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad kindlaks muu hulgas nende suuruse, finantssüsteemiga vastastikuse seotuse, tegevuse keerukuse ja piiriülese tegevuse alusel. Kuna need kriteeriumid kattuvad suures osas direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõike 1 kriteeriumidega, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused suutma ilma kvantitatiivse hindamiseta otsustada, et globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate maksejõuetus avaldab finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju.

| (10) | Lisaks määratakse muud süsteemselt olulised ettevõtjad direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 3 kohaselt kindlaks muu hulgas nende suuruse, liidu või asjaomase liikmesriigi majanduse jaoks olulisuse, piiriülese tegevuse olulisuse ning finantssüsteemiga vastastikuse seotuse alusel. Kuna need kriteeriumid on väga sarnased direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõike 1 kriteeriumidega, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused saama ilma kvantitatiivse hindamiseta otsustada, et muude süsteemselt oluliste ettevõtjate maksejõuetus avaldab finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks määratakse muud süsteemselt olulised ettevõtjad direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 3 kohaselt kindlaks muu hulgas nende suuruse, liidu või asjaomase liikmesriigi majanduse jaoks olulisuse, piiriülese tegevuse olulisuse ning finantssüsteemiga vastastikuse seotuse alusel. Kuna need kriteeriumid on väga sarnased direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõike 1 kriteeriumidega, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused saama ilma kvantitatiivse hindamiseta otsustada, et muude süsteemselt oluliste ettevõtjate maksejõuetus avaldab finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju.

| (11) | Lisaks on direktiivi 2013/36/EL artikli 107 lõikega 3 nõutud, et Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) avaldab kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikliga 16 suunised järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (supervisory review and evaluation process (SREP)) ühise menetluse ja metoodika kohta. Pädevad asutused ja finantseerimisasutused, kellele need suunised on adresseeritud, peavad tegema nende järgimiseks kõik endast oleneva. Seepärast tuleks direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõikes 1 osutatud hindamisel võtta arvesse EBA SREPi suuniste kohast pädevate asutuste poolset liigitamist. Pädevad asutused jagavad krediidiasutused ja investeerimisühingud nelja kategooriasse. Esimese kategooria (SREPi esimene kategooria) moodustavad globaalsed süsteemselt olulised ja muud süsteemselt olulised ettevõtjad ning vajaduse korral muud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle pädevad asutused on esimesse kategooriasse määranud nende suuruse, sisemise korralduse ning tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse alusel. Seetõttu, kui pädev asutus on otsustanud, et krediidiasutus või investeerimisühing kuulub SREPi esimesse kategooriasse, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused saama ilma kvantitatiivse hindamiseta otsustada, et kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetus võiks tõenäoliselt avaldada finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks on direktiivi 2013/36/EL artikli 107 lõikega 3 nõutud, et Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) avaldab kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikliga 16 suunised järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (supervisory review and evaluation process (SREP)) ühise menetluse ja metoodika kohta. Pädevad asutused ja finantseerimisasutused, kellele need suunised on adresseeritud, peavad tegema nende järgimiseks kõik endast oleneva. Seepärast tuleks direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõikes 1 osutatud hindamisel võtta arvesse EBA SREPi suuniste kohast pädevate asutuste poolset liigitamist. Pädevad asutused jagavad krediidiasutused ja investeerimisühingud nelja kategooriasse. Esimese kategooria (SREPi esimene kategooria) moodustavad globaalsed süsteemselt olulised ja muud süsteemselt olulised ettevõtjad ning vajaduse korral muud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle pädevad asutused on esimesse kategooriasse määranud nende suuruse, sisemise korralduse ning tegevuse laadi, ulatuse ja keerukuse alusel. Seetõttu, kui pädev asutus on otsustanud, et krediidiasutus või investeerimisühing kuulub SREPi esimesse kategooriasse, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused saama ilma kvantitatiivse hindamiseta otsustada, et kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetus võiks tõenäoliselt avaldada finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju.

| (12) | Et krediidiasutusi ja investeerimisühinguid hinnataks ühetaoliselt, on vaja kindlaks määrata kaalutluste miinimumnimekiri, mille alusel pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid tegema kvalitatiivse hindamise ning mis ei takistaks neid võtmast arvesse muid asjaomaseid kaalutlusi. Kvalitatiivsete kaalutluste miinimumnimekiri peaks sisaldama asjaolusid, mis osutavad sellele, et krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetus võiks avaldada finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju. |
| --- | --- |

(12)

Et krediidiasutusi ja investeerimisühinguid hinnataks ühetaoliselt, on vaja kindlaks määrata kaalutluste miinimumnimekiri, mille alusel pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid tegema kvalitatiivse hindamise ning mis ei takistaks neid võtmast arvesse muid asjaomaseid kaalutlusi. Kvalitatiivsete kaalutluste miinimumnimekiri peaks sisaldama asjaolusid, mis osutavad sellele, et krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetus võiks avaldada finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju.

| (13) | Võttes arvesse asjaolu, et direktiivi 2014/59/EL kohaldamisalasse kuuluvad väga erinevad investeerimisühingud ja vajadust liidu tasandil käimasolevat tööd selliste investeerimisühingute usaldatavusnõuete läbivaatamiseks mitte prioriseerida, tuleks käesolevas määruses kindlaks määrata ainult näitajad, mida pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid arvesse võtma suuruse kriteeriumi hindamisel. Kõnealused asutused peaksid määrama nendele näitajatele kaalud ja määrama kindlaks asjaomased künnised. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse asjaolu, et direktiivi 2014/59/EL kohaldamisalasse kuuluvad väga erinevad investeerimisühingud ja vajadust liidu tasandil käimasolevat tööd selliste investeerimisühingute usaldatavusnõuete läbivaatamiseks mitte prioriseerida, tuleks käesolevas määruses kindlaks määrata ainult näitajad, mida pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid arvesse võtma suuruse kriteeriumi hindamisel. Kõnealused asutused peaksid määrama nendele näitajatele kaalud ja määrama kindlaks asjaomased künnised.

| (14) | Vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklitele 111 ja 112 on konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi (piiriülene konsolideerimisgrupp) kuuluv krediidiasutus või investeerimisühing finantssüsteemiga väga seotud ja selle tegevus on palju keerukam kui eraldiseisval krediidiasutusel või investeerimisühingul. Seega on piiriülesesse konsolideerimisgruppi kuuluva krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse mõju tõenäoliselt suurem. Seepärast peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused järeldama, et piiriülesesse konsolideerimisgruppi kuuluva krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetus avaldab tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, kui grupi asukoha liikmesriigi tasandil tehtud mis tahes hindamine sellele osutab. Et järeldusi saaks selliselt teha, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused pangandusliidu struktuuri ning järelevalve- ja kriisilahenduskolleegiumide raames oma hindamisi koordineerima ning vahetama kogu vajalikku teavet. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklitele 111 ja 112 on konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi (piiriülene konsolideerimisgrupp) kuuluv krediidiasutus või investeerimisühing finantssüsteemiga väga seotud ja selle tegevus on palju keerukam kui eraldiseisval krediidiasutusel või investeerimisühingul. Seega on piiriülesesse konsolideerimisgruppi kuuluva krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse mõju tõenäoliselt suurem. Seepärast peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused järeldama, et piiriülesesse konsolideerimisgruppi kuuluva krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetus avaldab tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, kui grupi asukoha liikmesriigi tasandil tehtud mis tahes hindamine sellele osutab. Et järeldusi saaks selliselt teha, peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused pangandusliidu struktuuri ning järelevalve- ja kriisilahenduskolleegiumide raames oma hindamisi koordineerima ning vahetama kogu vajalikku teavet.

| (15) | Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid saama otsustada, et teatavate pädevate asutuste ja kriisilahendusasutuste maksejõuetus ei avalda tõenäoliselt märkimisväärselt ebasoodsat mõju, nagu osutatud direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõikes 1, isegi kui nende kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma ületab eelnevalt kindlaksmääratud künnist. Selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute erikohtlemist tuleks põhjendada nende erandlike omadustega. Esimese sellise rühma moodustavad tugipangad, mille eesmärk on edendada liikmesriigi keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse avaliku poliitika eesmärke ja mis pakuvad tugilaenusid konkurentsivabal mittetulunduslikul alusel. Laenusid, mida niisugused krediidiasutused annavad, tagavad otseselt või kaudselt piirkondlikud või keskvalitsused või kohalikud omavalitsused. Tugipanku võib seega käsitada krediidiasutuste ja investeerimisühingutena, mille maksejõuetus tõenäoliselt ei avaldaks finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, tingimusel et see järeldus vastab nende tugipankade kvalitatiivsele hinnangule. Teise rühma moodustavad krediidiasutused, mille suhtes on kohaldatud nõuetekohase likvideerimise menetlust. Kuna nõuetekohase likvideerimise menetlus üldiselt ei võimalda äritegevusega uuesti alustada, võib krediidiasutusi, mille suhtes sellist menetlust on kohaldatud, käsitada ka krediidiasutuste ja investeerimisühingutena, mille maksejõuetus tõenäoliselt ei avaldaks finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, tingimusel et see järeldus vastab nende krediidiasutuste kvalitatiivsele hinnangule. |
| --- | --- |

(15)

Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peaksid saama otsustada, et teatavate pädevate asutuste ja kriisilahendusasutuste maksejõuetus ei avalda tõenäoliselt märkimisväärselt ebasoodsat mõju, nagu osutatud direktiivi 2014/59/EL artikli 4 lõikes 1, isegi kui nende kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma ületab eelnevalt kindlaksmääratud künnist. Selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute erikohtlemist tuleks põhjendada nende erandlike omadustega. Esimese sellise rühma moodustavad tugipangad, mille eesmärk on edendada liikmesriigi keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse avaliku poliitika eesmärke ja mis pakuvad tugilaenusid konkurentsivabal mittetulunduslikul alusel. Laenusid, mida niisugused krediidiasutused annavad, tagavad otseselt või kaudselt piirkondlikud või keskvalitsused või kohalikud omavalitsused. Tugipanku võib seega käsitada krediidiasutuste ja investeerimisühingutena, mille maksejõuetus tõenäoliselt ei avaldaks finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, tingimusel et see järeldus vastab nende tugipankade kvalitatiivsele hinnangule. Teise rühma moodustavad krediidiasutused, mille suhtes on kohaldatud nõuetekohase likvideerimise menetlust. Kuna nõuetekohase likvideerimise menetlus üldiselt ei võimalda äritegevusega uuesti alustada, võib krediidiasutusi, mille suhtes sellist menetlust on kohaldatud, käsitada ka krediidiasutuste ja investeerimisühingutena, mille maksejõuetus tõenäoliselt ei avaldaks finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, tingimusel et see järeldus vastab nende krediidiasutuste kvalitatiivsele hinnangule.

| (16) | Võttes arvesse maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kavandamise erinevaid eesmärke, peaksid sama liikmesriigi pädevad asutused ja kriisilahendusasutused võima käesoleva määruse kohaste hindamiste käigus jõuda lahknevate järeldusteni. Eelkõige võivad nad teha lahknevaid otsuseid kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma künniste kehtestamisel ning kasutada erikohtlemist tugipankade ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, mille suhtes kohaldatakse nõuetekohase likvideerimise menetlust, samuti seoses lihtsustatud kohustuste kohaldamisega. Sellistel juhtudel peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused regulaarselt hindama, kas lahknevused on endiselt õigustatud. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kavandamise erinevaid eesmärke, peaksid sama liikmesriigi pädevad asutused ja kriisilahendusasutused võima käesoleva määruse kohaste hindamiste käigus jõuda lahknevate järeldusteni. Eelkõige võivad nad teha lahknevaid otsuseid kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma künniste kehtestamisel ning kasutada erikohtlemist tugipankade ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, mille suhtes kohaldatakse nõuetekohase likvideerimise menetlust, samuti seoses lihtsustatud kohustuste kohaldamisega. Sellistel juhtudel peaksid pädevad asutused ja kriisilahendusasutused regulaarselt hindama, kas lahknevused on endiselt õigustatud.

| (17) | Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (18) | EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja tulu ning küsinud arvamust määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(18)

EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja tulu ning küsinud arvamust määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Krediidiasutuste kvantitatiivne hindamine

1.   Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused hindavad krediidiasutuse maksejõuetuse mõju finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele I lisa kohaselt arvutatud kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma alusel. Nad teevad seda regulaarselt ja vähemalt iga kahe aasta järel.

2.   Krediidiasutust kogupunktisummaga 25 baaspunkti või rohkem käsitatakse krediidiasutusena, mille maksejõuetus avaldab tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju.

3.   Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused võivad lõikes 2 osutatud künnist tõsta või langetada vahemikus 0–105 baaspunkti. Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused vaatavad muudetud künnise regulaarselt läbi.

4.   Kui I lisa näitajate väärtused ei ole teada, tuleb lõikes 1 osutatud hindamine teha selliste asendusnäitajate põhjal, mis maksimaalselt korreleeruvad III lisas kehtestatud näitajatega.

5.   Kui krediidiasutus ei ületa rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artikli 5 punkti a alapunktis 4 kindlaks määratud künnist ega esita kõnealuse määruse vormi nr 20, võivad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused määrata asjaomaste III lisas sätestatud näitajate väärtuseks nulli.

6.   Kui krediidiasutuse koguvarad ei moodusta kõigi tegevusloaga krediidiasutuste koguvaradest – kaasa arvatud liikmesriigis asutatud filiaalide (sealhulgas liidu filiaalid) koguvarad, kui selline teave on kättesaadav – üle 0,02 %, võivad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused lõikeid 1–5 kohaldamata otsustada, et kõnealuse krediidiasutuse maksejõuetus ei avaldaks tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, välja arvatud juhul, kui see ei oleks artikli 2 alusel põhjendatud.

7.   Kui krediidiasutust käsitatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 1 alusel globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana või muu süsteemselt olulise ettevõtjana või kui ta on vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 107 lõikele 3 avaldatud järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise (SREP) ühist menetlust ja metoodikat käsitlevate suuniste alusel määratud esimesse kategooriasse, võivad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused käesoleva artikli lõikeid 1–5 kohaldamata otsustada, et kõnealuse krediidiasutuse maksejõuetus avaldaks tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju. Kõnealuste krediidiasutuste ja investeerimisühingute asjaomaseid näitajaid võetakse siiski igal juhul arvesse, et arvutada I lisa punktis 2 osutatud kogusumma ja lõike 6 kohaldamiseks kõigi liikmesriigis tegevusluba omavate krediidiasutuste koguvarad.

Artikkel 2

Krediidiasutuste kvalitatiivne hindamine

1.   Kui vastavalt artiklile 1 ei käsitata krediidiasutust asutusena, mille maksejõuetus avaldaks tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, peavad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused hindama selle krediidiasutuse maksejõetuse mõju finantsturgudele, muudele krediidiasutustele või rahastamistingimustele regulaarselt ja vähemalt iga kahe aasta järel, võttes arvesse vähemalt järgmisi kvalitatiivseid kaalutlusi:

| a) | mil määral täidab krediidiasutus kriitilise tähtsusega funktsioone ühes või mitmes liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

mil määral täidab krediidiasutus kriitilise tähtsusega funktsioone ühes või mitmes liikmesriigis;

| b) | kas krediidiasutuse tagatud hoiused ületaksid asjaomase hoiuste tagamise skeemi võimalikke rahalisi vahendeid ning milline on hoiuste tagamise skeemi võime koguda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL (6) artiklis 10 osutatud erakorralisi ex post-osamakseid; |
| --- | --- |

b)

kas krediidiasutuse tagatud hoiused ületaksid asjaomase hoiuste tagamise skeemi võimalikke rahalisi vahendeid ning milline on hoiuste tagamise skeemi võime koguda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL (6) artiklis 10 osutatud erakorralisi ex post-osamakseid;

| c) | kas krediidiasutuse aktsionäride struktuur on väga kontsentreerunud, hajutatud või ei ole piisavalt läbipaistev, nii et see võiks kahjustada krediidiasutuse finantsseisundi taastamise või kriisilahenduse meetmete kättesaadavust või õigeaegset rakendamist; |
| --- | --- |

c)

kas krediidiasutuse aktsionäride struktuur on väga kontsentreerunud, hajutatud või ei ole piisavalt läbipaistev, nii et see võiks kahjustada krediidiasutuse finantsseisundi taastamise või kriisilahenduse meetmete kättesaadavust või õigeaegset rakendamist;

| d) | kas krediidiasutus, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (7) artikli 113 lõikes 7 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi, täidab kriitilise tähtsusega funktsioone muude sama skeemi liikmete jaoks, sealhulgas juhib rahavooge ning osutab kliirimis- ja muid teenuseid; |
| --- | --- |

d)

kas krediidiasutus, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (7) artikli 113 lõikes 7 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi, täidab kriitilise tähtsusega funktsioone muude sama skeemi liikmete jaoks, sealhulgas juhib rahavooge ning osutab kliirimis- ja muid teenuseid;

| e) | kas krediidiasutus on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 10 seotud keskasutusega ja kas krediidiasutuste vastastikune kahjude katmine takistaks oluliselt tavalise maksejõuetusmenetluse rakendamist. |
| --- | --- |

e)

kas krediidiasutus on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 10 seotud keskasutusega ja kas krediidiasutuste vastastikune kahjude katmine takistaks oluliselt tavalise maksejõuetusmenetluse rakendamist.

2.   Lõikes 1 osutatud hindamise peavad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused tegema sõltumatult, võttes arvesse maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kavandamise eesmärke.

3.   Lõikes 1 osutatud hindamise võib teha krediidiasutuste liikide kaupa, kui asjaomane pädev asutus või kriisilahendusasutus otsustab, et kahel või enamal krediidiasutusel on kõigi lõikes 1 osutatud kvalitatiivsete kaalutluste osas sarnased tunnused.

Artikkel 3

Investeerimisühingute kvantitatiivne hindamine

1.   Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused hindavad investeerimisühingu maksejõetuse mõju finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele regulaarselt ja vähemalt iga kahe aasta järel järgmise alusel:

| a) | II lisas osutatud näitajate alusel arvutatud kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma; |
| --- | --- |

a)

II lisas osutatud näitajate alusel arvutatud kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma;

| b) | kaalud, mille on pädevad asutused ja kriisilahendusasutused kõnealustele näitajatele määranud. |
| --- | --- |

b)

kaalud, mille on pädevad asutused ja kriisilahendusasutused kõnealustele näitajatele määranud.

2.   Näitajate väärtused määratakse kindlaks III lisas kehtestatud näitajate alusel. Kui II lisa näitajate väärtused ei ole teada, tuleb lõikes 1 osutatud hindamine teha selliste asendusnäitajate põhjal, mis korreleeruvad maksimaalselt III lisas kehtestatud näitajatega. Kui asendusnäitajad ei ole kättesaadavad, võivad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused asendada II lisas osutatud näitajad muude asjaomaste näitajatega.

3.   Kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma künnise määravad kindlaks pädevad asutused ja kriisilahendusasutused.

4.   Investeerimisühingut, mille kogupunktisumma võrdub lõikes 3 osutatud künnisega või ületab seda, käsitatakse investeerimisühinguna, mille maksejõuetus avaldaks tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju.

5.   Kui investeerimisühingut käsitatakse direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 1 alusel globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana või muu süsteemselt olulise ettevõtjana või kui ta on vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 107 lõikele 3 avaldatud SREPi ühist menetlust ja metoodikat käsitlevate suuniste alusel määratud esimesse kategooriasse, võivad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused käesoleva artikli lõikeid 1–4 kohaldamata otsustada, et kõnealuse investeerimisühingu maksejõuetus avaldaks tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju.

Artikkel 4

Investeerimisühingute kvalitatiivne hindamine

1.   Kui investeerimisühingut ei käsitata artikli 3 kohaselt asutusena, mille maksejõuetus avaldaks tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, hindavad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused selle investeerimisühingu maksejõetuse mõju finantsturgudele, muudele krediidiasutustele või rahastamistingimustele regulaarselt ja vähemalt iga kahe aasta järel, võttes arvesse vähemalt järgmisi kvalitatiivseid kaalutlusi:

| a) | mil määral täidab investeerimisühing kriitilise tähtsusega funktsioone ühes või mitmes liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

mil määral täidab investeerimisühing kriitilise tähtsusega funktsioone ühes või mitmes liikmesriigis;

| b) | kas krediidiasutuse aktsionäride struktuur on väga kontsentreerunud, hajutatud või ei ole piisavalt läbipaistev, nii et see võiks kahjustada krediidiasutuse finantsseisundi taastamise või kriisilahenduse meetmete kättesaadavust või õigeaegset rakendamist; |
| --- | --- |

b)

kas krediidiasutuse aktsionäride struktuur on väga kontsentreerunud, hajutatud või ei ole piisavalt läbipaistev, nii et see võiks kahjustada krediidiasutuse finantsseisundi taastamise või kriisilahenduse meetmete kättesaadavust või õigeaegset rakendamist;

| c) | kas investeerimisühing, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi, täidab kriitilise tähtsusega funktsioone muude sama skeemi liikmete jaoks, sealhulgas juhib rahavooge ning osutab kliirimis- ja muid teenuseid; |
| --- | --- |

c)

kas investeerimisühing, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi, täidab kriitilise tähtsusega funktsioone muude sama skeemi liikmete jaoks, sealhulgas juhib rahavooge ning osutab kliirimis- ja muid teenuseid;

| d) | kas investeerimisühingu kliendid on suuremas osas jae- või kutselised kliendid; |
| --- | --- |

d)

kas investeerimisühingu kliendid on suuremas osas jae- või kutselised kliendid;

| e) | kui suur osa investeerimisühingu poolt klientide nimel hoitavast rahast ja finantsinstrumentidest ei oleks täielikult kaitstud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 97/9/EÜ (8) osutatud investeeringute tagamise skeemidega; |
| --- | --- |

e)

kui suur osa investeerimisühingu poolt klientide nimel hoitavast rahast ja finantsinstrumentidest ei oleks täielikult kaitstud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 97/9/EÜ (8) osutatud investeeringute tagamise skeemidega;

| f) | kas investeerimisühingu ärimudel on keerukas, sealhulgas milline on investeerimistegevuse ulatus. |
| --- | --- |

f)

kas investeerimisühingu ärimudel on keerukas, sealhulgas milline on investeerimistegevuse ulatus.

2.   Lõikes 1 osutatud hindamise peavad pädevad asutused ja kriisilahendusasutused tegema sõltumatult, võttes arvesse maksevõime taastamise ja kriisilahenduse kavandamise eesmärke.

Artikkel 5

Konsolideerimisgruppi kuuluvad krediidiasutused ja investeerimisühingud

1.   Konsolideerimisgruppi kuuluva krediidiasutuse või investeerimisühingu puhul tehakse artiklites 1–4 osutatud hindamised emaettevõtja tasandil liikmesriigis, kus krediidiasutus või investeerimisühing on saanud tegevusloa.

2.   Erandina lõikest 1 tehakse käesoleva määruse artiklites 1–4 osutatud hindamine krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, mis kuuluvad direktiivi 2013/36/EL artiklite 111 ja 112 kohase konsolideeritud järelevalve alusesse gruppi, järgmistel tasanditel:

| a) | liidu emaettevõtja tasandil; |
| --- | --- |

a)

liidu emaettevõtja tasandil;

| b) | liikmesriigi emaettevõtja tasandil, või kui liikmesriigis emaettevõtjat ei ole, liikmesriigis konsolideerimisgrupi iga eraldiseisva tütarettevõtja tasandil. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi emaettevõtja tasandil, või kui liikmesriigis emaettevõtjat ei ole, liikmesriigis konsolideerimisgrupi iga eraldiseisva tütarettevõtja tasandil.

3.   Direktiivi 2013/36/EL artiklite 111 ja 112 kohase konsolideeritud järelevalve alusesse konsolideerimisgruppi kuuluvaid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid käsitatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingutena, mille maksejõuetus avaldaks tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, kui ükskõik millisel käesoleva artikli lõike 2 punktides a ja b osutatud tasandil on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | krediidiasutuse või investeerimisühingu kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma võrdub pädevate asutuste või kriisilahendusasutuste artikli 1 lõike 3 või artikli 3 lõike 3 kohaselt kehtestatud künnisega või ületab seda; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse või investeerimisühingu kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma võrdub pädevate asutuste või kriisilahendusasutuste artikli 1 lõike 3 või artikli 3 lõike 3 kohaselt kehtestatud künnisega või ületab seda;

| b) | artikli 2 lõike 1 või artikli 4 lõike 1 tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõike 1 või artikli 4 lõike 1 tingimused on täidetud.

4.   Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, mille puhul koostatakse direktiivi 2014/59/EL artikli 8 lõike 2 punktis b osutatud finantsseisundi taastamise kava.

5.   Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused koordineerivad käesolevas artiklis osutatud hindamisi ja vahetavad kogu vajalikku teavet järelevalve- ja kriisilahenduskolleegiumide raames.

Artikkel 6

Tugipankade hindamine

Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused võivad käsitada komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (9) artikli 3 punktis 27 määratletud tugipanku krediidiasutuste ja investeerimisühingutena, mille maksejõuetus ei avaldaks tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, kohaldamata selleks artikli 1 lõikeid 2 ja 7 ning artikli 5 lõiget 3, kui artikli 2 lõikes 1 osutatud kvalitatiivsed kaalutlused ei ole täidetud ühelgi järgmisel tasandil:

9

| a) | liidu emaettevõtja tasandil; |
| --- | --- |

a)

liidu emaettevõtja tasandil;

| b) | liikmesriigi emaettevõtja tasandil, või kui liikmesriigis emaettevõtjat ei ole, grupi iga eraldiseisva tütarettevõtja tasandil liikmesriigis. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi emaettevõtja tasandil, või kui liikmesriigis emaettevõtjat ei ole, grupi iga eraldiseisva tütarettevõtja tasandil liikmesriigis.

Artikkel 7

Selliste krediidiasutuste hindamine, mille suhtes kohaldatakse nõuetekohase likvideerimise menetlust

Pädevad asutused ja kriisilahendusasutused võivad käsitada krediidiasutusi, mille suhtes kohaldatakse nõuetekohase likvideerimise menetlust, krediidiasutuste ja investeerimisühingutena, mille maksejõuetus ei avaldaks tõenäoliselt finantsturgudele, muudele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele või rahastamistingimustele märkimisväärselt ebasoodsat mõju, kohaldamata artikli 1 lõikeid 2 ja 7 ning artikli 5 lõiget 3, kui artikli 2 lõikes 1 osutatud kvalitatiivsed kriteeriumid ei ole täidetud ühelgi järgmisel tasandil:

| a) | liidu emaettevõtja tasandil; |
| --- | --- |

a)

liidu emaettevõtja tasandil;

| b) | liikmesriigi emaettevõtja tasandil, või kui liikmesriigis emaettevõtjat ei ole, liikmesriigis konsolideerimisgrupi iga eraldiseisva tütarettevõtja tasandil. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi emaettevõtja tasandil, või kui liikmesriigis emaettevõtjat ei ole, liikmesriigis konsolideerimisgrupi iga eraldiseisva tütarettevõtja tasandil.

Artikkel 8

Sama liikmesriigi pädevate asutuste ja kriisilahendusasutuste tehtav hindamine

Võttes arvesse finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kavandamise erinevaid eesmärke, võivad sama liikmesriigi pädevad asutused ja kriisilahendusasutused jõuda artiklite 1–4, 6 ja 7 kohaldamisel lahknevate järeldusteni; sellisel juhul hindavad nad regulaarselt, kas lahknevad järeldused on endiselt põhjendatud.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. oktoober 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 190.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 16. aprilli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/49/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiv 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22).

8

(9)  Komisjoni 21. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksetega (ELT L 11, 17.1.2015, lk 44).

9

ex-ante

---

I LISA

Tabel 1

Näitajad ja kaalud krediidiasutuste kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma arvutamiseks

| Kriteerium | Krediidiasutuste näitaja | Kaal |
| --- | --- | --- |
| Suurus | Varad kokku | 25 % |
| Seotus | Finantssüsteemisisesed kohustused | 8,33 % |
| Finantssüsteemisisesed varad | 8,33 % |
| Tagasiostmata võlaväärtpaberid | 8,33 % |
| Tegevuse ulatus ja keerukus | Börsiväliste tuletisinstrumentide väärtus (tinglik) | 8,33 % |
| Jurisdiktsiooniülesed kohustused | 8,33 % |
| Jurisdiktsiooniülesed nõuded | 8,33 % |
| Äritegevuse laad | Erasektori hoiused ELi hoiustajatelt | 8,33 % |
| Erasektori laenud ELi laenusaajatele | 8,33 % |
| Riigisiseste maksete väärtus | 8,33 % |

Kriteerium

Krediidiasutuste näitaja

Kaal

Suurus

Varad kokku

25 %

Seotus

Finantssüsteemisisesed kohustused

8,33 %

Finantssüsteemisisesed varad

8,33 %

Tagasiostmata võlaväärtpaberid

8,33 %

Tegevuse ulatus ja keerukus

Börsiväliste tuletisinstrumentide väärtus (tinglik)

8,33 %

Jurisdiktsiooniülesed kohustused

8,33 %

Jurisdiktsiooniülesed nõuded

8,33 %

Äritegevuse laad

Erasektori hoiused ELi hoiustajatelt

8,33 %

Erasektori laenud ELi laenusaajatele

8,33 %

Riigisiseste maksete väärtus

8,33 %

| 1. | Kõigi tabelis 1 nimetatud näitajate väärtused määratakse kindlaks III lisas sätestatud tehniliste kirjelduste alusel. |
| --- | --- |

1.

Kõigi tabelis 1 nimetatud näitajate väärtused määratakse kindlaks III lisas sätestatud tehniliste kirjelduste alusel.

| 2. | Iga krediidiasutuse näitaja väärtus jagatakse kõigi liikmesriigis tegevusluba omavate krediidiasutuste vastavate näitajate kogusummaga, ning kui vastav teave on teada, võetakse arvesse ka asjaomases liikmesriigis asutatud filiaale (sealhulgas liidu filiaalid, mis on selles liikmesriigis asutatud). |
| --- | --- |

2.

Iga krediidiasutuse näitaja väärtus jagatakse kõigi liikmesriigis tegevusluba omavate krediidiasutuste vastavate näitajate kogusummaga, ning kui vastav teave on teada, võetakse arvesse ka asjaomases liikmesriigis asutatud filiaale (sealhulgas liidu filiaalid, mis on selles liikmesriigis asutatud).

| 3. | Saadud suhtarv korrutatakse 10 000-ga, et saada näitaja punktisumma baaspunktides. |
| --- | --- |

3.

Saadud suhtarv korrutatakse 10 000-ga, et saada näitaja punktisumma baaspunktides.

| 4. | Iga näitaja punktisumma (väljendatuna baaspunktides) korrutatakse tabelis 1 sellele näitajale määratud kaaluga. |
| --- | --- |

4.

Iga näitaja punktisumma (väljendatuna baaspunktides) korrutatakse tabelis 1 sellele näitajale määratud kaaluga.

| 5. | Kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma on kõigi näitajate kaalutud punktisummade summa. |
| --- | --- |

5.

Kvantitatiivse hindamise kogupunktisumma on kõigi näitajate kaalutud punktisummade summa.

---

II LISA

Tabel 2

Investeerimisühingute näitajad

| Kriteerium | Investeerimisühingute näitaja |
| --- | --- |
| Suurus | Varad kokku |
| Kohustused kokku |
| Teenus- ja vahendustasude tulu kokku |
| Valitsetavad varad |

Kriteerium

Investeerimisühingute näitaja

Suurus

Varad kokku

Kohustused kokku

Teenus- ja vahendustasude tulu kokku

Valitsetavad varad

---

III LISA

Tabel 3

Näitajate tehnilised kirjeldused

| Näitaja | Kohaldamine | Tehniline kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Varad kokku | Kogu maailm | FINREP (IFRS või GAAP) → F 01.01, rida 380, veerg 010 |
| Kohustused kokku | Kogu maailm | FINREP (IFRS või GAAP) → F 01.02, rida 300, veerg 010 |
| Teenus- ja vahendustasude tulu kokku | Kogu maailm | FINREP (IFRS või GAAP) → F 02.00, rida 200, veerg 010 |
| Valitsetavad varad | Kogu maailm | FINREP (IFRS või GAAP) → F 22.02, rida 010, veerg 010 |
| Finantssüsteemisisesed kohustused | Kogu maailm | FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.06, read 020 + 030 + 050 + 060 + 100 + 110, veerg 010, kõik riigid (z-telg) |
| Finantssüsteemisisesed varad | Kogu maailm | FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.04, read 020 + 030 + 050 + 060 + 110 + 120 + 170 + 180, veerg 010, kõik riigid (z-telg) |
| Tagasiostmata võlaväärtpaberid | Kogu maailm | FINREP (IFRS või GAAP) → F 01.02, read 050 + 090 + 130, veerg 010 |
| Börsiväliste tuletisinstrumentide väärtus (tinglik) | Kogu maailm | FINREP (IFRS) → F 10.00, read 300 + 310 + 320, veerg 030 + F 11.00, read 510 + 520 + 530, veerg 030
  FINREP (GAAP) → F 10.00, read 300 + 310 + 320, veerg 030 + F 11.00, read 510 + 520 + 530, veerg 030 |
| Jurisdiktsiooniülesed kohustused | Kogu maailm | FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.06, read 010 + 040 + 070, veerg 010, kõik riigid peale päritoluriigi (z-telg)
  Märkus: väärtuse arvutamisel ei arvestata i) asutusesiseseid kohustusi ega ii) välismaiste filiaalide ja tütarettevõtjate kohustusi sama vastuvõtva riigi vastaspoole suhtes. |
| Jurisdiktsiooniülesed nõuded | Kogu maailm | FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.04, read 010 + 040 + 080 + 140, veerg 010, kõik riigid peale päritoluriigi (z-telg)
  Märkus: väärtuse arvutamisel ei arvestata i) asutusesiseseid varasid ega ii) välismaiste filiaalide ja tütarettevõtjate varasid sama vastuvõtva riigi vastaspoole suhtes. |
| Erasektori hoiused ELi hoiustajatelt | ainult EL | FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.06, read 120 + 130, veerg 010, ELi riigid (z-telg) |
| Erasektori laenud ELi laenusaajatele | ainult EL | FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.04, read 190 + 220, veerg 010, ELi riigid (z-telg) |
| Riigisiseste maksetehingute väärtus | Kogu maailm | Aruandeaastal tehtud maksed (välja arvatud grupisisesed maksed): näitaja arvutatakse panga nende maksete väärtuse alusel, mis saadetakse kõigi selliste peamiste maksesüsteemide kaudu, mille liige pank on.
  Teatada asjaomase üksuse poolt suurmaksesüsteemide kaudu saadetud kõigi sularahamaksete brutokoguväärtus ja korrespondentpanga kaudu (nt korrespondent- või nostrokontot kasutades) saadetud kõigi sularahamaksete brutoväärtus aruandeaastal igas märgitud vääringus. Tuleks teatada kõik korrespondentpanga kaudu saadetud maksed, olenemata sellest, kuidas korrespondentpank tegelikult tehingu arveldab. Mitte lisada grupisiseseid tehinguid (st asjaomase üksusega samasse gruppi kuuluvate üksuste piires või vahel töödeldud tehinguid). Kui täpsed kogusummad puuduvad, võib teatada teadaolevad ülehinnangud.
  Maksed tuleks teatada nende otstarbest, asukohast või arveldamise meetodist olenemata. Hõlmab muu hulgas tuletisinstrumentidega seotud sularahamakseid, väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid ja välisvaluutatehinguid. Mitte lisada kõnealuste tehingutega seoses arveldatud mitterahaliste kirjete väärtust. Lisada rahalised maksed, mis on tehtud aruannet esitava üksuse nimel, samuti klientide, sealhulgas finantseerimisasutuste ja muude äriklientide nimel. Mitte lisada jaemaksesüsteemide kaudu tehtud makseid.
  Lisada ainult väljaminevad maksed (st jätta kõrvale sissetulevad maksed). Lisada CLSi kaudu tehtud maksete summad. Muude kui CLSi maksete puhul mitte esitada ühtki väljamineva hulgimakse väärtuse netosummat, isegi kui tehing arveldati netosumma alusel (st kõik suurmaksesüsteemide kaudu või korrespondentpanga kaudu tehtud hulgimaksed tuleb teatada brutosumma alusel). Suurmaksesüsteemide või korrespondentpanga kaudu saadetud jaemaksetest võib teatada netosumma alusel.
  Väärtused tuleb teatada eurodes, kasutades ametlikku vahetuskurssi, mis on avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/inforeuro/inforeuro_en.cfm (igakuised vahetuskursid) või http://www.ecb.europa.eu/stats/exchange/eurofxref/html/index.en.html (igapäevased vahetuskursid). |

Näitaja

Kohaldamine

Tehniline kirjeldus

Varad kokku

Kogu maailm

FINREP (IFRS või GAAP) → F 01.01, rida 380, veerg 010

Kohustused kokku

Kogu maailm

FINREP (IFRS või GAAP) → F 01.02, rida 300, veerg 010

Teenus- ja vahendustasude tulu kokku

Kogu maailm

FINREP (IFRS või GAAP) → F 02.00, rida 200, veerg 010

Valitsetavad varad

Kogu maailm

FINREP (IFRS või GAAP) → F 22.02, rida 010, veerg 010

Finantssüsteemisisesed kohustused

Kogu maailm

FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.06, read 020 + 030 + 050 + 060 + 100 + 110, veerg 010, kõik riigid (z-telg)

Finantssüsteemisisesed varad

Kogu maailm

FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.04, read 020 + 030 + 050 + 060 + 110 + 120 + 170 + 180, veerg 010, kõik riigid (z-telg)

Tagasiostmata võlaväärtpaberid

Kogu maailm

FINREP (IFRS või GAAP) → F 01.02, read 050 + 090 + 130, veerg 010

Börsiväliste tuletisinstrumentide väärtus (tinglik)

Kogu maailm

FINREP (IFRS) → F 10.00, read 300 + 310 + 320, veerg 030 + F 11.00, read 510 + 520 + 530, veerg 030

FINREP (GAAP) → F 10.00, read 300 + 310 + 320, veerg 030 + F 11.00, read 510 + 520 + 530, veerg 030

Jurisdiktsiooniülesed kohustused

Kogu maailm

FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.06, read 010 + 040 + 070, veerg 010, kõik riigid peale päritoluriigi (z-telg)

Märkus: väärtuse arvutamisel ei arvestata i) asutusesiseseid kohustusi ega ii) välismaiste filiaalide ja tütarettevõtjate kohustusi sama vastuvõtva riigi vastaspoole suhtes.

Jurisdiktsiooniülesed nõuded

Kogu maailm

FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.04, read 010 + 040 + 080 + 140, veerg 010, kõik riigid peale päritoluriigi (z-telg)

Märkus: väärtuse arvutamisel ei arvestata i) asutusesiseseid varasid ega ii) välismaiste filiaalide ja tütarettevõtjate varasid sama vastuvõtva riigi vastaspoole suhtes.

Erasektori hoiused ELi hoiustajatelt

ainult EL

FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.06, read 120 + 130, veerg 010, ELi riigid (z-telg)

Erasektori laenud ELi laenusaajatele

ainult EL

FINREP (IFRS või GAAP) → F 20.04, read 190 + 220, veerg 010, ELi riigid (z-telg)

Riigisiseste maksetehingute väärtus

Kogu maailm

Aruandeaastal tehtud maksed (välja arvatud grupisisesed maksed): näitaja arvutatakse panga nende maksete väärtuse alusel, mis saadetakse kõigi selliste peamiste maksesüsteemide kaudu, mille liige pank on.

Teatada asjaomase üksuse poolt suurmaksesüsteemide kaudu saadetud kõigi sularahamaksete brutokoguväärtus ja korrespondentpanga kaudu (nt korrespondent- või nostrokontot kasutades) saadetud kõigi sularahamaksete brutoväärtus aruandeaastal igas märgitud vääringus. Tuleks teatada kõik korrespondentpanga kaudu saadetud maksed, olenemata sellest, kuidas korrespondentpank tegelikult tehingu arveldab. Mitte lisada grupisiseseid tehinguid (st asjaomase üksusega samasse gruppi kuuluvate üksuste piires või vahel töödeldud tehinguid). Kui täpsed kogusummad puuduvad, võib teatada teadaolevad ülehinnangud.

Maksed tuleks teatada nende otstarbest, asukohast või arveldamise meetodist olenemata. Hõlmab muu hulgas tuletisinstrumentidega seotud sularahamakseid, väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguid ja välisvaluutatehinguid. Mitte lisada kõnealuste tehingutega seoses arveldatud mitterahaliste kirjete väärtust. Lisada rahalised maksed, mis on tehtud aruannet esitava üksuse nimel, samuti klientide, sealhulgas finantseerimisasutuste ja muude äriklientide nimel. Mitte lisada jaemaksesüsteemide kaudu tehtud makseid.

Lisada ainult väljaminevad maksed (st jätta kõrvale sissetulevad maksed). Lisada CLSi kaudu tehtud maksete summad. Muude kui CLSi maksete puhul mitte esitada ühtki väljamineva hulgimakse väärtuse netosummat, isegi kui tehing arveldati netosumma alusel (st kõik suurmaksesüsteemide kaudu või korrespondentpanga kaudu tehtud hulgimaksed tuleb teatada brutosumma alusel). Suurmaksesüsteemide või korrespondentpanga kaudu saadetud jaemaksetest võib teatada netosumma alusel.

Väärtused tuleb teatada eurodes, kasutades ametlikku vahetuskurssi, mis on avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/inforeuro/inforeuro_en.cfm (igakuised vahetuskursid) või http://www.ecb.europa.eu/stats/exchange/eurofxref/html/index.en.html (igapäevased vahetuskursid).

---

OTSUSED

| 4.3.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 63/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 63/12

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/349,

22. veebruar 2019,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepingu komitees võetav seisukoht, mis käsitleb Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemist muudetud WTO riigihankelepinguga seoses Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit on ühinenud muudetud WTO riigihankelepinguga („muudetud riigihankeleping“), milles liidu liikmesriigid osalevad kooskõlas liidu õigusega. |
| --- | --- |

(1)

Liit on ühinenud muudetud WTO riigihankelepinguga („muudetud riigihankeleping“), milles liidu liikmesriigid osalevad kooskõlas liidu õigusega.

| (2) | 29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik teate, et kavatseb Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel liidust välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel kõnealusest teatest, nimelt alates 30. märtsist 2019, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel Ühendkuningriigiga ei otsusta ühehäälselt kõnealust tähtaega pikendada. Sellest kuupäevast alates lõpeb muudetud riigihankelepingu kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes automaatselt. |
| --- | --- |

(2)

29. märtsil 2017 esitas Ühendkuningriik teate, et kavatseb Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel liidust välja astuda. Aluslepingute kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpeb alates väljaastumislepingu jõustumise kuupäevast või lepingu puudumise korral kahe aasta möödumisel kõnealusest teatest, nimelt alates 30. märtsist 2019, kui Euroopa Ülemkogu kokkuleppel Ühendkuningriigiga ei otsusta ühehäälselt kõnealust tähtaega pikendada. Sellest kuupäevast alates lõpeb muudetud riigihankelepingu kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes automaatselt.

| (3) | Ühendkuningriik, keda toetas Euroopa Liit, esitas 1. juunil 2018 muudetud riigihankelepinguga ühinemise taotluse. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik, keda toetas Euroopa Liit, esitas 1. juunil 2018 muudetud riigihankelepinguga ühinemise taotluse.

| (4) | Muudetud riigihankelepingu artikli XXII lõikes 2 on sätestatud, et iga WTO liige võib ühineda selle lepinguga tingimustel, milles peavad kokku leppima kõnealune liige ja lepinguosalised ning mis on märgitud WTO riigihankelepingu komitee otsuses. Ühinemine toimub, andes WTO peadirektori kätte hoiule ühinemiskirja, mis sisaldab kokkulepitud tingimusi. Muudetud riigihankeleping jõustub sellega ühineva liikme jaoks 30. päeval pärast ühinemiskirja hoiuleandmist. |
| --- | --- |

(4)

Muudetud riigihankelepingu artikli XXII lõikes 2 on sätestatud, et iga WTO liige võib ühineda selle lepinguga tingimustel, milles peavad kokku leppima kõnealune liige ja lepinguosalised ning mis on märgitud WTO riigihankelepingu komitee otsuses. Ühinemine toimub, andes WTO peadirektori kätte hoiule ühinemiskirja, mis sisaldab kokkulepitud tingimusi. Muudetud riigihankeleping jõustub sellega ühineva liikme jaoks 30. päeval pärast ühinemiskirja hoiuleandmist.

| (5) | Ühendkuningriik esitas 2. oktoobril 2018 riigihankelepingu osalistele oma lõplikud kohustused riigihanketurule lubamise ulatuse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik esitas 2. oktoobril 2018 riigihankelepingu osalistele oma lõplikud kohustused riigihanketurule lubamise ulatuse kohta.

| (6) | Ühendkuningriigi pakkumine on sobiv, kuna Ühendkuningriik pakub liidule samasugust maksimaalset juurdepääsu, mida Ühendkuningriik võimaldab praegu liidu riigihankelepingu kohustuste loendi alusel, st samas ulatuses, kui ta praegu võimaldab seda liidu liikmesriigina liidu kohustuste loendi alusel. Liit peaks tagama võrdväärse kohtlemise ja kohandama oma kohustuste loendit, et võimaldada Ühendkuningriigi ettevõtjatele muudetud riigihankelepingu raames samaväärset juurdepääsu. Lisaks tuleb täpsustada muudetud lepingu I liites esitatud liidu kohustuste loendit, kuna tulevikus ei ole Ühendkuningriik enam muudetud riigihankelepingu kohaselt selle loendiga kaetud. Need tingimused, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, saavad osaks Ühendkuningriigi muudetud riigihankelepinguga ühinemise tingimustest ning neid võetakse arvesse WTO riigihankekomitee otsuses Ühendkuningriigi ühinemise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriigi pakkumine on sobiv, kuna Ühendkuningriik pakub liidule samasugust maksimaalset juurdepääsu, mida Ühendkuningriik võimaldab praegu liidu riigihankelepingu kohustuste loendi alusel, st samas ulatuses, kui ta praegu võimaldab seda liidu liikmesriigina liidu kohustuste loendi alusel. Liit peaks tagama võrdväärse kohtlemise ja kohandama oma kohustuste loendit, et võimaldada Ühendkuningriigi ettevõtjatele muudetud riigihankelepingu raames samaväärset juurdepääsu. Lisaks tuleb täpsustada muudetud lepingu I liites esitatud liidu kohustuste loendit, kuna tulevikus ei ole Ühendkuningriik enam muudetud riigihankelepingu kohaselt selle loendiga kaetud. Need tingimused, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, saavad osaks Ühendkuningriigi muudetud riigihankelepinguga ühinemise tingimustest ning neid võetakse arvesse WTO riigihankekomitee otsuses Ühendkuningriigi ühinemise kohta.

| (7) | Seepärast on asjakohane kindlaks määrata liidu nimel WTO riigihankekomitees võetav seisukoht seoses Ühendkuningriigi muudetud lepinguga ühinemisega. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane kindlaks määrata liidu nimel WTO riigihankekomitees võetav seisukoht seoses Ühendkuningriigi muudetud lepinguga ühinemisega.

| (8) | Kui Ühendkuningriigi ja liidu vahelises väljaastumislepingus nähakse ette üleminekuperiood, mille jooksul Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis kohaldatakse liidu õigust, peaks liit teatama teistele riigihankelepingu osalistele, et Ühendkuningriiki käsitatakse selles muudetud riigihankelepingus nimetatud üleminekuperioodi jooksul liikmesriigina. Sellest tulenevalt osaleks Ühendkuningriik muudetud riigihankelepingus kuni kokkulepitud üleminekuperioodi lõpuni. Sel juhul peaks Ühendkuningriik hiljemalt kolm kuud enne üleminekuperioodi lõppu uuesti esitama kontrollnimekirja kohase teabe. WTO riigihankekomitee vaatab Ühendkuningriigi kontrollnimekirja kohase uue teabe läbi ning teeb oma otsuse vastavalt hetkeolukorrale. |
| --- | --- |

(8)

Kui Ühendkuningriigi ja liidu vahelises väljaastumislepingus nähakse ette üleminekuperiood, mille jooksul Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis kohaldatakse liidu õigust, peaks liit teatama teistele riigihankelepingu osalistele, et Ühendkuningriiki käsitatakse selles muudetud riigihankelepingus nimetatud üleminekuperioodi jooksul liikmesriigina. Sellest tulenevalt osaleks Ühendkuningriik muudetud riigihankelepingus kuni kokkulepitud üleminekuperioodi lõpuni. Sel juhul peaks Ühendkuningriik hiljemalt kolm kuud enne üleminekuperioodi lõppu uuesti esitama kontrollnimekirja kohase teabe. WTO riigihankekomitee vaatab Ühendkuningriigi kontrollnimekirja kohase uue teabe läbi ning teeb oma otsuse vastavalt hetkeolukorrale.

| (9) | Kuigi ajal, mil WTO riigihankekomitee langetab otsuse Ühendkuningriigi muudetud riiighankelepinguga ühinemise küsimuses, on liidu huvides tagada, et muudetud riigihankeleping jõustub Ühendkuningriigi suhtes järgmisel päeval pärast seda, kui liidu õigust Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis enam ei kohaldata. Kuni liidust lahkumiseni jääb Ühendkuningriik liidu liikmesriigiks, kellel on kõik aluslepingutest tulenevad õigused ja kohustused, sealhulgas kohustus järgida lojaalse koostöö põhimõtet. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi ajal, mil WTO riigihankekomitee langetab otsuse Ühendkuningriigi muudetud riiighankelepinguga ühinemise küsimuses, on liidu huvides tagada, et muudetud riigihankeleping jõustub Ühendkuningriigi suhtes järgmisel päeval pärast seda, kui liidu õigust Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis enam ei kohaldata. Kuni liidust lahkumiseni jääb Ühendkuningriik liidu liikmesriigiks, kellel on kõik aluslepingutest tulenevad õigused ja kohustused, sealhulgas kohustus järgida lojaalse koostöö põhimõtet.

| (10) | Kui Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jääb kehtima liidu õigus, peaks komisjonil olema volitus teatada liidu nimel WTO riigihankekomiteele 30 päeva jooksul pärast Ühendkuningriigi ühinemisdokumendi hoiuleandmist, et Ühendkuningriik osaleb muudetud riiighankelepingus ka edaspidi vastavalt liidu õigusele, |
| --- | --- |

(10)

Kui Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jääb kehtima liidu õigus, peaks komisjonil olema volitus teatada liidu nimel WTO riigihankekomiteele 30 päeva jooksul pärast Ühendkuningriigi ühinemisdokumendi hoiuleandmist, et Ühendkuningriik osaleb muudetud riiighankelepingus ka edaspidi vastavalt liidu õigusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel WTO riigihankekomitees võetav seisukoht on kiita heaks Ühendkuningriigi ühinemine muudetud WTO riigihankelepinguga („muudetud leping“), võttes arvesse käesoleva otsuse artiklis 2 sätestatud tingimusi ja lisas sätestatud ühinemistingimusi ning eeldusel, et teiste riigihankelepingu osaliste seisukoht ei kahjusta liidu huve.

Artikkel 2

Artikli 1 kohane seisukoht võetakse WTO riigihankekomitees liidu nimel tingimusel, et WTO riigihankekomitee otsus sisaldab sätteid, millega tagatakse, et:

| 1. | kuna Ühendkuningriigi ja liidu vaheline väljaastumisleping, milles oleks ette nähtud üleminekuperiood, on veel sõlmimata, tuleks Ühendkuningriigil lubada ühinemiskiri WTO peadirektorile hoiule anda tingimusel, et






  a) | Ühendkuningriik ei anna seda hoiule varem kui kolmkümmend päeva enne kuupäeva, mil ta lakkab olemast liikmesriik, ja |
| --- | --- | --- |

1.

kuna Ühendkuningriigi ja liidu vaheline väljaastumisleping, milles oleks ette nähtud üleminekuperiood, on veel sõlmimata, tuleks Ühendkuningriigil lubada ühinemiskiri WTO peadirektorile hoiule anda tingimusel, et

a)

Ühendkuningriik ei anna seda hoiule varem kui kolmkümmend päeva enne kuupäeva, mil ta lakkab olemast liikmesriik, ja

| b) | Ühendkuningriik annab selle hoiule kuue kuu jooksul pärast WTO riigihankekomitee otsuse vastuvõtmist, välja arvatud juhul, kui komitee pikendab dokumendi esitamise tähtaega; |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriik annab selle hoiule kuue kuu jooksul pärast WTO riigihankekomitee otsuse vastuvõtmist, välja arvatud juhul, kui komitee pikendab dokumendi esitamise tähtaega;

| 2. | Ühendkuningriigi ühinemiskirja ei käsitata hoiule antuna 1994. aasta riigihankelepingu artikli XXIV lõike 2 ja muudetud riiighankelepingu artikli XXII lõike 2 tähenduses, kui liit teavitab WTO riigihankekomiteed kolmekümne päeva jooksul pärast hoiuleandmist, et Ühendkuningriik osaleb endiselt muudetud riighankelepingus liidu õiguse alusel. |
| --- | --- |

2.

Ühendkuningriigi ühinemiskirja ei käsitata hoiule antuna 1994. aasta riigihankelepingu artikli XXIV lõike 2 ja muudetud riiighankelepingu artikli XXII lõike 2 tähenduses, kui liit teavitab WTO riigihankekomiteed kolmekümne päeva jooksul pärast hoiuleandmist, et Ühendkuningriik osaleb endiselt muudetud riighankelepingus liidu õiguse alusel.

Artikkel 3

Kui Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jääb kehtima liidu õigus, on komisjon 30 päeva jooksul pärast Ühendkuningriigi ühinemisdokumendi hoiuleandmist volitatud teatama liidu nimel WTO riigihankekomiteele, et Ühendkuningriik osaleb muudetud riigihankelepingus ka edaspidi vastavalt liidu õigusele.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. veebruar 2019

Nõukogu nimel

eesistuja

G. CIAMBA

---

LISA

ELi TINGIMUSED ÜHENDKUNINGRIIGI ISESEISVAKS ÜHINEMISEKS WTO RIIGIHANKELEPINGUGA

Pärast seda, kui Ühendkuningriik on WTO riigihankelepinguga iseseisvalt ühinenud ja see hakkab tema suhtes kehtima:

| — | sõnastatakse muudetud lepingu Euroopa Liitu käsitleva I liite 1. lisa 2. jao „ELi liikmesriikide keskvalitsuste tasandi hankijad“ punkt 1 järgmiselt:







  „1. | Liechtensteini, Šveitsi, Islandi, Norra, Madalmaade (Arubaga seoses) ning Ühendkuningriigi kaupade, teenuste, tarnijate ja teenuseosutajate puhul kõik ELi liikmesriikide keskvalitsuste tasandi hankijate hanked. Lisatud loetelu on soovituslik.“; |
| --- | --- | --- |

—

sõnastatakse muudetud lepingu Euroopa Liitu käsitleva I liite 1. lisa 2. jao „ELi liikmesriikide keskvalitsuste tasandi hankijad“ punkt 1 järgmiselt:

„1.

| — | sõnastatakse muudetud lepingu Euroopa Liitu käsitleva I liite 6. lisa 2. jagu järgmiselt:


  „1. ja 2. lisas nimetatud üksuste sõlmitud ehitustööde kontsessioonilepingute puhul kohaldatakse võrdse kohtlemise põhimõtet Islandi, Liechtensteini, Norra, Madalmaade (Arubaga seoses), Šveitsi, Montenegro ja Ühendkuningriigi ehitusteenuste osutajate suhtes, tingimusel et nimetatud lepingute väärtus on võrdne 5 000 000 SDRiga või ületab seda, ning Korea ehitusteenuste osutajate suhtes, tingimusel et lepingute väärtus on võrdne 15 000 000 SDRiga või ületab seda.“; |
| --- | --- |

—

sõnastatakse muudetud lepingu Euroopa Liitu käsitleva I liite 6. lisa 2. jagu järgmiselt:

„1. ja 2. lisas nimetatud üksuste sõlmitud ehitustööde kontsessioonilepingute puhul kohaldatakse võrdse kohtlemise põhimõtet Islandi, Liechtensteini, Norra, Madalmaade (Arubaga seoses), Šveitsi, Montenegro ja Ühendkuningriigi ehitusteenuste osutajate suhtes, tingimusel et nimetatud lepingute väärtus on võrdne 5 000 000 SDRiga või ületab seda, ning Korea ehitusteenuste osutajate suhtes, tingimusel et lepingute väärtus on võrdne 15 000 000 SDRiga või ületab seda.“;

| — | lisatakse muudetud lepingu Euroopa Liitu käsitleva I liite lisades pealkirjale „Euroopa Liit“ ja 1994. aasta lepingus pealkirjale „Euroopa Liit“ järgmine joonealune märkus:


  „Kõik Euroopa Liitu käsitleva I liite lisades praegu esitatud viited Ühendkuningriigi avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele on kehtetud“. |
| --- | --- |

—

lisatakse muudetud lepingu Euroopa Liitu käsitleva I liite lisades pealkirjale „Euroopa Liit“ ja 1994. aasta lepingus pealkirjale „Euroopa Liit“ järgmine joonealune märkus:

„Kõik Euroopa Liitu käsitleva I liite lisades praegu esitatud viited Ühendkuningriigi avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele on kehtetud“.

---